# Službeni list C 32/27.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 32 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.27. siječnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 32

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.27. siječnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 22. do 23. lipnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 22. do 23. lipnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | četvrtak, 23. lipnja 2022. |
| 2023/C 32/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o statusu Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije kao zemalja kandidatkinja (2022/2716(RSP)) | 2 |
| 2023/C 32/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D081155/01 – 2022/2694(RSP)) | 6 |
| 2023/C 32/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2022/797 od 19. svibnja 2022. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegovu potkombinaciju T25 × DAS-40278-9 ili se sastoje ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D080148/03 – 2022/2713(RSP)) | 14 |
| 2023/C 32/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o nezakonitoj sječi u EU-u (2022/2523(RSP)) | 20 |
| 2023/C 32/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (2022/2002(INI)) | 28 |
| 2023/C 32/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (2021/2251(INI)) | 42 |
| 2023/C 32/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi mjera uključivanja u okviru programa Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020. (2021/2009(INI)) | 58 |
| 2023/C 32/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2021. (2021/2247(INI)) | 63 |
| 2023/C 32/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o budućnosti trgovinskih odnosa EU-a i Afrike (2021/2178(INI)) | 74 |
| 2023/C 32/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o budućnosti međunarodne investicijske politike EU-a (2021/2176(INI)) | 96 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

četvrtak, 23. lipnja 2022.

2023/C 32/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o statusu Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije kao zemalja kandidatkinja (2022/2716(RSP))

2

2023/C 32/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

6

2023/C 32/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2022/797 od 19. svibnja 2022. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegovu potkombinaciju T25 × DAS-40278-9 ili se sastoje ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

14

2023/C 32/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o nezakonitoj sječi u EU-u (2022/2523(RSP))

20

2023/C 32/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (2022/2002(INI))

28

2023/C 32/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (2021/2251(INI))

42

2023/C 32/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi mjera uključivanja u okviru programa Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020. (2021/2009(INI))

58

2023/C 32/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2021. (2021/2247(INI))

63

2023/C 32/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o budućnosti trgovinskih odnosa EU-a i Afrike (2021/2178(INI))

74

2023/C 32/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o budućnosti međunarodne investicijske politike EU-a (2021/2176(INI))

96

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 22. lipnja 2022. |
| 2023/C 32/11 | Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i Uredbe (EU) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) | 108 |
| 2023/C 32/12 | Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) | 250 |
| 2023/C 32/13 | Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) | 320 |
| | četvrtak, 23. lipnja 2022. |
| 2023/C 32/14 | P9_TA(2022)0250Izvanredna privremena potpora u okviru EPFRR-a kao odgovor na posljedice invazije Rusije na Ukrajinu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na posljedice ruske invazije na Ukrajinu (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na učinke invazije Rusije na Ukrajinu | 399 |
| 2023/C 32/15 | P9_TA(2022)0251Skladištenje plina ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) 2017/1938 i (EZ) br.o715/2009 u pogledu skladištenja plina | 400 |
| 2023/C 32/16 | P9_TA(2022)0252EU digitalna COVID potvrda – građani Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 | 401 |
| 2023/C 32/17 | P9_TA(2022)0253EU digitalna COVID potvrda – državljani trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 | 402 |
| 2023/C 32/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – financiranje troškova prihvata osoba koje bježe iz Ukrajine (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD)) | 403 |
| 2023/C 32/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva Francuske – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD)) | 405 |
| 2023/C 32/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva iz Grčke – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD)) | 409 |
| 2023/C 32/21 | Odluka Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o predloženom imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka na mjesto člana Revizorskog suda (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE)) | 414 |
| 2023/C 32/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE)) | 415 |
| 2023/C 32/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o pristupanju Europske unije Konvenciji o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE)) | 416 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 22. lipnja 2022.

2023/C 32/11

Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i Uredbe (EU) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD))

108

2023/C 32/12

Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD))

250

2023/C 32/13

Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD))

320

četvrtak, 23. lipnja 2022.

2023/C 32/14

P9_TA(2022)0250Izvanredna privremena potpora u okviru EPFRR-a kao odgovor na posljedice invazije Rusije na Ukrajinu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na posljedice ruske invazije na Ukrajinu (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na učinke invazije Rusije na Ukrajinu

399

2023/C 32/15

P9_TA(2022)0251Skladištenje plina ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) 2017/1938 i (EZ) br.o715/2009 u pogledu skladištenja plina

o

400

2023/C 32/16

P9_TA(2022)0252EU digitalna COVID potvrda – građani Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19

401

2023/C 32/17

P9_TA(2022)0253EU digitalna COVID potvrda – državljani trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19

402

2023/C 32/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – financiranje troškova prihvata osoba koje bježe iz Ukrajine (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

403

2023/C 32/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva Francuske – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

405

2023/C 32/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva iz Grčke – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

409

2023/C 32/21

Odluka Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o predloženom imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka na mjesto člana Revizorskog suda (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

414

2023/C 32/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

415

2023/C 32/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o pristupanju Europske unije Konvenciji o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

416

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

27.1.2023

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 32/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022.–2023.

Dnevne sjednice od 22. do 23. lipnja 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

četvrtak, 23. lipnja 2022.

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/2

---

P9_TA(2022)0249

Status Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije kao zemalja kandidatkinja

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o statusu Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije kao zemalja kandidatkinja (2022/2716(RSP))

(2023/C 32/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini, Republici Moldovi i Gruziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini, Republici Moldovi i Gruziji,

| — | uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir zahtjeve za članstvo u EU-u koje su podnijele Ukrajina, Republika Moldova i Gruzija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjeve za članstvo u EU-u koje su podnijele Ukrajina, Republika Moldova i Gruzija,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 30. svibnja 2022. o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 30. svibnja 2022. o Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Komisije od 17. lipnja 2022. o zahtjevima za članstvo u EU-u koje su podnijele Ukrajina (COM(2022)0407), Republika Moldova (COM(2022)0406) i Gruzija (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Komisije od 17. lipnja 2022. o zahtjevima za članstvo u EU-u koje su podnijele Ukrajina (COM(2022)0407), Republika Moldova (COM(2022)0406) i Gruzija (COM(2022)0405),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu čelnika svojih političkih klubova upućenu šefovima država i vlada uoči sastanka Europskog vijeća 23. i 24. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu čelnika svojih političkih klubova upućenu šefovima država i vlada uoči sastanka Europskog vijeća 23. i 24. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da Ruska Federacija od 24. veljače 2022. provodi neizazvanu, neopravdanu i nezakonitu vojnu agresiju na Ukrajinu; budući da je Ukrajina podnijela zahtjev za pristupanje Europskoj uniji 28. veljače 2022., a Republika Moldova i Gruzija to su učinile 3. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

A.

budući da Ruska Federacija od 24. veljače 2022. provodi neizazvanu, neopravdanu i nezakonitu vojnu agresiju na Ukrajinu; budući da je Ukrajina podnijela zahtjev za pristupanje Europskoj uniji 28. veljače 2022., a Republika Moldova i Gruzija to su učinile 3. ožujka 2022.;

| B. | budući da su zahtjevi podneseni u kontekstu ruske vojne agresije na Ukrajinu, koja se provodi u razmjerima dosad nezabilježenima u suvremenoj europskoj povijesti i u okviru koje su protiv ukrajinskog stanovništva počinjeni ratni zločini koji se mogu okarakterizirati kao genocid te su stalno okupirani dijelovi teritorija Gruzije i Moldove; budući da Ukrajina brani europski sigurnosni poredak i načela na kojima je izgrađen, kao što su Helsinški završni akt i Pariška povelja za novu Europu; |
| --- | --- |

B.

budući da su zahtjevi podneseni u kontekstu ruske vojne agresije na Ukrajinu, koja se provodi u razmjerima dosad nezabilježenima u suvremenoj europskoj povijesti i u okviru koje su protiv ukrajinskog stanovništva počinjeni ratni zločini koji se mogu okarakterizirati kao genocid te su stalno okupirani dijelovi teritorija Gruzije i Moldove; budući da Ukrajina brani europski sigurnosni poredak i načela na kojima je izgrađen, kao što su Helsinški završni akt i Pariška povelja za novu Europu;

| C. | budući da na temelju članka 49. UEU-a „svaka europska država koja poštuje vrijednosti iz članka 2. te se zalaže za njihovo promicanje može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji”; |
| --- | --- |

C.

budući da na temelju članka 49. UEU-a „svaka europska država koja poštuje vrijednosti iz članka 2. te se zalaže za njihovo promicanje može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji”;

| D. | budući da ne postoji „ubrzani put” za članstvo u EU-u te da je pristupanje i dalje strukturiran proces utemeljen na zaslugama koji zahtijeva ispunjavanje kriterija za članstvo u EU-u te ovisi o učinkovitoj provedbi reformi i prenošenju pravne stečevine EU-a u nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

D.

budući da ne postoji „ubrzani put” za članstvo u EU-u te da je pristupanje i dalje strukturiran proces utemeljen na zaslugama koji zahtijeva ispunjavanje kriterija za članstvo u EU-u te ovisi o učinkovitoj provedbi reformi i prenošenju pravne stečevine EU-a u nacionalno zakonodavstvo;

| E. | budući da je Vijeće iznimno brzo zatražilo od Komisije da podnese mišljenja o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

E.

budući da je Vijeće iznimno brzo zatražilo od Komisije da podnese mišljenja o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u;

| F. | budući da se u Deklaraciji iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022. navodi da je Europsko vijeće primilo na znanje europske težnje i europsko opredjeljenje Ukrajine; |
| --- | --- |

F.

budući da se u Deklaraciji iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022. navodi da je Europsko vijeće primilo na znanje europske težnje i europsko opredjeljenje Ukrajine;

| G. | budući da narod Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije već godinama dosljedno nepokolebljivo podržava europski put svojih zemalja te prihvaća europska načela i vrijednosti; budući da slične težnje za životom u slobodnoj, suverenoj i demokratskoj zemlji izražava većina bjeloruskog naroda koja se protivi Lukašenkovu režimu koji uživa potporu Rusije; |
| --- | --- |

G.

budući da narod Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije već godinama dosljedno nepokolebljivo podržava europski put svojih zemalja te prihvaća europska načela i vrijednosti; budući da slične težnje za životom u slobodnoj, suverenoj i demokratskoj zemlji izražava većina bjeloruskog naroda koja se protivi Lukašenkovu režimu koji uživa potporu Rusije;

| H. | budući da je dosadašnji razvoj događaja pokazao da izostanak proširenja sa sobom nosi goleme strateške troškove te da može ugroziti sigurnost i stabilnost na našem kontinentu; |
| --- | --- |

H.

budući da je dosadašnji razvoj događaja pokazao da izostanak proširenja sa sobom nosi goleme strateške troškove te da može ugroziti sigurnost i stabilnost na našem kontinentu;

| I. | budući da se odnosi EU-a s Ukrajinom, Republikom Moldovom i Gruzijom temelje na ambicioznim sporazumima o pridruživanju te područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, čime se stvara povoljno okružje za političko udruživanje, usklađivanje zakonodavstva i gospodarsku integraciju, što su ključni elementi budućeg procesa pristupanja; budući da se sporazumi o pridruživanju i područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine tek trebaju provesti; |
| --- | --- |

I.

budući da se odnosi EU-a s Ukrajinom, Republikom Moldovom i Gruzijom temelje na ambicioznim sporazumima o pridruživanju te područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, čime se stvara povoljno okružje za političko udruživanje, usklađivanje zakonodavstva i gospodarsku integraciju, što su ključni elementi budućeg procesa pristupanja; budući da se sporazumi o pridruživanju i područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine tek trebaju provesti;

| J. | budući da su Ukrajina, Republika Moldova i Gruzija dostavile oba upitnika o pristupanju EU-u u rekordnom roku, što ne pokazuje samo njihovu veliku predanost vrijednostima EU-a već i veliku sposobnost i volju za postizanje tih ciljeva; |
| --- | --- |

J.

budući da su Ukrajina, Republika Moldova i Gruzija dostavile oba upitnika o pristupanju EU-u u rekordnom roku, što ne pokazuje samo njihovu veliku predanost vrijednostima EU-a već i veliku sposobnost i volju za postizanje tih ciljeva;

| K. | budući da je Komisija 17. lipnja 2022. objavila mišljenja o tim trima zahtjevima i preporučila Vijeću da potvrdi perspektivu Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije da postanu države članice EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija 17. lipnja 2022. objavila mišljenja o tim trima zahtjevima i preporučila Vijeću da potvrdi perspektivu Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije da postanu države članice EU-a;

| L. | budući da je Komisija u svojim mišljenjima preporučila da se Ukrajini i Republici Moldovi dodijeli status zemalja kandidatkinja pod uvjetom da se poduzmu određene mjere s ciljem provedbe reformi, primjerice u područjima vladavine prava i borbe protiv korupcije; budući da je u slučaju Gruzije Komisija preporučila dodjelu statusa zemlje kandidatkinje tek nakon što ona reagira na navedena prioritetna pitanja; |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija u svojim mišljenjima preporučila da se Ukrajini i Republici Moldovi dodijeli status zemalja kandidatkinja pod uvjetom da se poduzmu određene mjere s ciljem provedbe reformi, primjerice u područjima vladavine prava i borbe protiv korupcije; budući da je u slučaju Gruzije Komisija preporučila dodjelu statusa zemlje kandidatkinje tek nakon što ona reagira na navedena prioritetna pitanja;

| M. | budući da bi dodjela statusa zemalja kandidatkinja građanima tih triju zemalja poslala snažnu poruku nade i solidarnosti te pokazala da je Europska unija odlučna u namjeri da odgovori na sadašnje izazove i ostvari svoju viziju budućnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da bi dodjela statusa zemalja kandidatkinja građanima tih triju zemalja poslala snažnu poruku nade i solidarnosti te pokazala da je Europska unija odlučna u namjeri da odgovori na sadašnje izazove i ostvari svoju viziju budućnosti;

| 1. | pozdravlja zahtjeve za članstvo Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije kao izraz europskih težnji stanovništva i njihove želje za mirnim i sigurnim životom u slobodnim, demokratskim i prosperitetnim zemljama koje održavaju dobrosusjedske odnose sa svim europskim zemljama i sudjeluju u sve tješnjoj suradnji s državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja službenu preporuku Komisije da se Ukrajini i Republici Moldovi dodijeli status zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u te da se Gruziji ponudi europska perspektiva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva čelnike država i vlada koji će se sastati na sastanku Europskog vijeća 23. i 24. lipnja 2022. da Ukrajini i Republici Moldovi bez odgode dodijele status zemalja kandidatkinja te da isti status dodijele i Gruziji kada se njezina vlada pozabavi prioritetnim pitanjima navedenima u mišljenju Komisije; naglašava da šefovi država i vlada moraju preuzeti svoju povijesnu odgovornost i odaslati jasne političke signale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da će dodjela statusa zemlje kandidatkinje za pristupanje Europskoj uniji značiti da je EU pokazao vodstvo i odlučnost te da ima svoju viziju u aktualnom kontekstu brutalnog napadačkog rata koji Rusija vodi protiv Ukrajine i pokušaja redefiniranja geopolitičkog okruženja te će ta dodjela, usto, biti i jasna politička poruka da su dotične zemlje nepovratno odabrale europski put, koji su prihvatili njihovi europski partneri, tj. da taj odabir ne bi trebao biti predmet uplitanja trećih strana; ponavlja da EU i dalje mora biti pouzdan partner i vjerodostojan geopolitički akter koji poštuje vlastita načela i vrijednosti iskazivanjem solidarnosti s onima koji se zalažu za iste ideale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da pokažu političku volju za revitalizacijom procesa proširenja i ispune svoja obećanja konkretnim pozitivnim koracima u procesu pristupanja zemalja koje se žele pridružiti Uniji i koje zaslužuju biti dio europske obitelji; stoga apelira na šefove država i vlada EU-a da na sastanku koji će se održati 23. i 24. lipnja 2022. daju zeleno svjetlo proširenju na zapadni Balkan, koje je trenutačno blokirano; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da se u cilju očuvanja vjerodostojnosti procesa proširenja EU-a i oslobađanja njegove transformativne snage mora očuvati dugogodišnja predanost zemljama zapadnog Balkana te da treba neometano nastaviti s njihovim paralelnim putem, uz veću dinamičnost na temelju zasluga, političke usklađenosti, solidarnosti u međunarodnim pitanjima i dogovorenih obveza; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da se pristupanje EU-u mora odvijati u skladu s člankom 49. UEU-a, na temelju poštovanja relevantnih postupaka i pod uvjetom da su ispunjeni utvrđeni kriteriji, posebno tzv. kriteriji iz Kopenhagena za članstvo u EU-u, te da se taj proces i dalje temelji na zaslugama i zahtijeva usvajanje i provedbu relevantnih reformi, posebno u području demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, tržišnoga gospodarstva i provedbe pravne stečevine EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vlasti Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije da nedvosmisleno pokažu svoju političku odlučnost u pogledu provedbe europskih ambicija svojeg stanovništva tako što će uvelike poboljšati napredak po pitanju konkretnih reformi kako bi se što prije učinkovito ispunili kriteriji za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe potrebu da se iskoriste iskustva Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije u provedbi njihovih sporazuma o pridruživanju / detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini kao temelj za predstojeći proces pristupanja, čime bi se tim trima zemljama omogućila postupna integracija u jedinstveno tržište EU-a i poboljšanje sektorske suradnje; poziva Komisiju i države članice da pripreme unutarnje strukture i osiguraju dodatna sredstva kao i veću tehničku pomoć te snažniju političku potporu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potvrđuje da ukrajinski, moldavski i gruzijski građani kontinuirano podržavaju proeuropsku orijentaciju svojih zemalja te zaslužuju živjeti u slobodnim, demokratskim i prosperitetnim zemljama koje su ponosne i predane članice europske obitelji; zaključuje da se na predstojećem sastanku Europskog vijeća može poduzeti važan prvi korak prema ispunjavanju legitimnih težnji naroda tih triju zemalja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovo naglašava predanost EU-a suverenosti, teritorijalnoj cjelovitosti i političkoj neovisnosti Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije unutar njihovih međunarodno priznatih granica te podupire njihove napore kako bi u potpunosti provele ta načela; ističe važnost jedinstva i solidarnosti država članica u tom pogledu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju, države članice i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da ažuriraju politiku Istočnog partnerstva kako bi se omogućilo da ona ostane transformativan i smislen instrument unutar aktualnog konteksta ruskog napadačkog rata protiv Ukrajine, koji ugrožava i sigurnost zemalja susjednih Ukrajini te utječe na stabilnost cijele regije; ponovno ističe potrebu za regionalnom suradnjom među zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i Vijeće da uspostave pojačan i strukturiran politički dijalog sa zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama kako bi se unaprijedila daljnja gospodarska integracija i usklađivanje zakonodavstva te, prema potrebi, postupno uključivanje u rad i postupke institucija EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja svoj poziv institucijama EU-a da ubrzaju potrebne korake kako bi donošenje odluka u EU-u bilo učinkovitije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno potvrđuje svoju predanost proširenju, kojemu nema alternative i koje više nego ikad prije predstavlja geostrateško ulaganje u stabilan, snažan i ujedinjen EU; izražava čvrsto uvjerenje u to da su izgledi za punopravno članstvo u Uniji zemlja koje žele postati njezine države članice u političkom, gospodarskom i sigurnosnom interesu EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te predsjednicima, vladama i parlamentima Ukrajine, Republike Moldove, Gruzije i zemalja zapadnog Balkana. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/6

---

P9_TA(2022)0257

Genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

(2023/C 32/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D081155/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D081155/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 16. svibnja 2022., koje nije dovelo do usvajanja mišljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 16. svibnja 2022., koje nije dovelo do usvajanja mišljenja,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) doneseno 26. siječnja 2022. i objavljeno 7. ožujka 2022. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) doneseno 26. siječnja 2022. i objavljeno 7. ožujka 2022. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je društvo Pioneer Overseas Corporation, sa sjedištem u Belgiji, u ime društva Pioneer Hi-Bred International, Inc., sa sjedištem u SAD-u, 2. svibnja 2018. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 („genetski modificirani kukuruz”), sastoje se ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je društvo Pioneer Overseas Corporation, sa sjedištem u Belgiji, u ime društva Pioneer Hi-Bred International, Inc., sa sjedištem u SAD-u, 2. svibnja 2018. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 („genetski modificirani kukuruz”), sastoje se ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj;

| B. | budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 10 potkombinacija pojedinačnih promjena koje čine genetski modificirani kukuruz; |
| --- | --- |

B.

budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 10 potkombinacija pojedinačnih promjena koje čine genetski modificirani kukuruz;

| C. | budući da je potkombinacija MON 810 × NK603 već odobrena Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/2045 (5); budući da su nacrtom provedbene odluke stoga obuhvaćeni genetski modificirani kukuruz i devet preostalih potkombinacija iz zahtjeva (6); |
| --- | --- |

C.

budući da je potkombinacija MON 810 × NK603 već odobrena Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/2045 (5); budući da su nacrtom provedbene odluke stoga obuhvaćeni genetski modificirani kukuruz i devet preostalih potkombinacija iz zahtjeva (6);

| D. | budući da je EFSA 26. siječnja 2022. donijela pozitivno mišljenje o odobrenju za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 7. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

D.

budući da je EFSA 26. siječnja 2022. donijela pozitivno mišljenje o odobrenju za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 7. ožujka 2022.;

| E. | budući da je genetski modificirani kukuruz dobiven konvencionalnim križanjem čiji je cilj kombiniranje četiriju genetski modificiranih promjena kukuruza: DP4114, MON 810, MIR604 i NK603; budući da genetski modificirani kukuruz daje toleranciju na dva herbicida (glufosinat i glifosat) i proizvodi pet insekticidnih proteina (7) („Bt-toksini”); |
| --- | --- |

E.

budući da je genetski modificirani kukuruz dobiven konvencionalnim križanjem čiji je cilj kombiniranje četiriju genetski modificiranih promjena kukuruza: DP4114, MON 810, MIR604 i NK603; budući da genetski modificirani kukuruz daje toleranciju na dva herbicida (glufosinat i glifosat) i proizvodi pet insekticidnih proteina (7) („Bt-toksini”);

| F. | budući da podnositelj zahtjeva nije dostavio eksperimentalne podatke za 9 potkombinacija, koje EFSA nije prethodno procijenila (8); budući da je EFSA unatoč nedostatku eksperimentalnih podataka zaključila da te potkombinacije nisu razlog za zabrinutost u pogledu sigurnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da podnositelj zahtjeva nije dostavio eksperimentalne podatke za 9 potkombinacija, koje EFSA nije prethodno procijenila (8); budući da je EFSA unatoč nedostatku eksperimentalnih podataka zaključila da te potkombinacije nisu razlog za zabrinutost u pogledu sigurnosti;

Nepostojanje procjene za komplementarne herbicide

| G. | budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (9) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide; |
| --- | --- |

G.

budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (9) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide;

| H. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (10); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glifosata i glufosinata te da bi stoga količina njihovih ostataka i njihovih proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

H.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (10); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glifosata i glufosinata te da bi stoga količina njihovih ostataka i njihovih proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća;

| I. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (12); |
| --- | --- |

I.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (12);

| J. | budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka; budući da se u nizu drugih najnovijih znanstvenih stručno recenziranih studija potvrđuje moguća karcinogenost glifosata (13); |
| --- | --- |

J.

budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka; budući da se u nizu drugih najnovijih znanstvenih stručno recenziranih studija potvrđuje moguća karcinogenost glifosata (13);

| K. | budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer sama genetska modifikacija može utjecati na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita (14); |
| --- | --- |

K.

budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer sama genetska modifikacija može utjecati na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita (14);

Neriješena pitanja koja se odnose na Bt-toksine

| L. | budući da je toksičnost Bt-toksina procijenjena na temelju ispitivanja hranidbe, pri čemu su upotrijebljeni samo izolirani Bt-proteini koje proizvode bakterije; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode s izoliranim bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući studiju provedenu za Monsanto prije trideset godina koja je pokazala da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina za do 20 puta (15); |
| --- | --- |

L.

budući da je toksičnost Bt-toksina procijenjena na temelju ispitivanja hranidbe, pri čemu su upotrijebljeni samo izolirani Bt-proteini koje proizvode bakterije; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode s izoliranim bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući studiju provedenu za Monsanto prije trideset godina koja je pokazala da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina za do 20 puta (15);

| M. | budući da ta povećana toksičnost ne uzima u obzir u EFSA-inim procjenama rizika iako je relevantna za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se stoga ne mogu isključiti rizici za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadrži Bt-toksine, a koji proizlaze iz te povećane toksičnosti zbog interakcije između PI-ja i Bt-toksina; |
| --- | --- |

M.

budući da ta povećana toksičnost ne uzima u obzir u EFSA-inim procjenama rizika iako je relevantna za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se stoga ne mogu isključiti rizici za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadrži Bt-toksine, a koji proizlaze iz te povećane toksičnosti zbog interakcije između PI-ja i Bt-toksina;

| N. | budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvansi (16), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

N.

budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvansi (16), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| O. | budući da je u znanstvenom istraživanju utvrđeno da se toksičnost Bt-toksina također može povećati interakcijom s ostacima prskanja herbicidima te su potrebna dodatna istraživanja o kombinatornim učincima višestrukih promjena (genetski modificirani usjevi koji su izmijenjeni kako bi bili otporni na herbicide i kako bi proizvodili insekticide u obliku Bt-toksina) (17); budući da se, međutim, smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO te se ona stoga ne provodi u okviru procjene rizika; |
| --- | --- |

O.

budući da je u znanstvenom istraživanju utvrđeno da se toksičnost Bt-toksina također može povećati interakcijom s ostacima prskanja herbicidima te su potrebna dodatna istraživanja o kombinatornim učincima višestrukih promjena (genetski modificirani usjevi koji su izmijenjeni kako bi bili otporni na herbicide i kako bi proizvodili insekticide u obliku Bt-toksina) (17); budući da se, međutim, smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO te se ona stoga ne provodi u okviru procjene rizika;

Bt-usjevi: utjecaj na neciljne organizme

| P. | budući da uporaba genetski modificiranih Bt-usjeva dovodi do dugotrajne izloženosti ciljnih i neciljanih organizama Bt-toksinima, za razliku od upotrebe insekticida, kod koje dolazi do izlaganja pri prskanju i tijekom ograničenog vremenskog razdoblja; |
| --- | --- |

P.

budući da uporaba genetski modificiranih Bt-usjeva dovodi do dugotrajne izloženosti ciljnih i neciljanih organizama Bt-toksinima, za razliku od upotrebe insekticida, kod koje dolazi do izlaganja pri prskanju i tijekom ograničenog vremenskog razdoblja;

| Q. | budući da se pretpostavka da Bt-toksini pokazuju jedan ciljni način djelovanja više ne može smatrati ispravnom i ne mogu se isključiti učinci na neciljane organizme (18); budući da stižu izvješća o sve većem broju neciljanih organizama koji su zahvaćeni na više načina; budući da se u nedavnom pregledu spominje 39 stručno recenziranih publikacija u kojima se izvještava o značajnim štetnim učincima Bt-toksina na mnoge vrste „izvan dometa” (19); |
| --- | --- |

Q.

budući da se pretpostavka da Bt-toksini pokazuju jedan ciljni način djelovanja više ne može smatrati ispravnom i ne mogu se isključiti učinci na neciljane organizme (18); budući da stižu izvješća o sve većem broju neciljanih organizama koji su zahvaćeni na više načina; budući da se u nedavnom pregledu spominje 39 stručno recenziranih publikacija u kojima se izvještava o značajnim štetnim učincima Bt-toksina na mnoge vrste „izvan dometa” (19);

Primjedbe nadležnog tijela države članice i dionika

| R. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (20); |
| --- | --- |

R.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (20);

| S. | budući da se u detaljnoj analizi jedne neovisne istraživačke organizacije navodi, među ostalim, da se ne može reći da mišljenje EFSA-e o zahtjevu za odobrenje genetski modificiranog kukuruza ispunjava zahtjeve za procjenu mogućih sinergijskih ili antagonističkih učinaka koji proizlaze iz kombinacije promjena u pogledu toksikologije te da stoga toksikološka procjena koju je provela EFSA nije prihvatljiva (21); |
| --- | --- |

S.

budući da se u detaljnoj analizi jedne neovisne istraživačke organizacije navodi, među ostalim, da se ne može reći da mišljenje EFSA-e o zahtjevu za odobrenje genetski modificiranog kukuruza ispunjava zahtjeve za procjenu mogućih sinergijskih ili antagonističkih učinaka koji proizlaze iz kombinacije promjena u pogledu toksikologije te da stoga toksikološka procjena koju je provela EFSA nije prihvatljiva (21);

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| T. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (22); budući da se u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3.9 do 2030. želi u velikoj mjeri smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (23); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tom biljkom koja je zamišljena tako da se tretira herbicidima na bazi glufosinata i glifosata čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kad je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

T.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (22); budući da se u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3.9 do 2030. želi u velikoj mjeri smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (23); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tom biljkom koja je zamišljena tako da se tretira herbicidima na bazi glufosinata i glifosata čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kad je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

| U. | budući da prema stručno ocijenjenoj studiji Roundup objavljenoj 2020. jedan od najviše korištenih herbicida na bazi glifosata u svijetu može dovesti do gubitka biološke raznolikosti, zbog čega ekosustavi postaju osjetljiviji na onečišćenje i klimatske promjene (24); |
| --- | --- |

U.

budući da prema stručno ocijenjenoj studiji Roundup objavljenoj 2020. jedan od najviše korištenih herbicida na bazi glifosata u svijetu može dovesti do gubitka biološke raznolikosti, zbog čega ekosustavi postaju osjetljiviji na onečišćenje i klimatske promjene (24);

| V. | budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročuje šteta u okolišu drugih država (25); |
| --- | --- |

V.

budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročuje šteta u okolišu drugih država (25);

| W. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

W.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

Nedemokratsko donošenje odluka

| X. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je održano 16. svibnja 2022., nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

X.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je održano 16. svibnja 2022., nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| Y. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez podrške kvalificirane većine država članica, što čini iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je ona postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

Y.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez podrške kvalificirane većine država članica, što čini iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je ona postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| Z. | budući da je Parlament u svojem osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu usvojio već 27 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da odobravanje nijednog od tih genetski modificiranih organizama nije podržala kvalificirana većina država članica; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podupiru odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

Z.

budući da je Parlament u svojem osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu usvojio već 27 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da odobravanje nijednog od tih genetski modificiranih organizama nije podržala kvalificirana većina država članica; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podupiru odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| AA. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

AA.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| AB. | budući da u slučajevima kad u Žalbenom odboru davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (26); |
| --- | --- |

AB.

budući da u slučajevima kad u Žalbenom odboru davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (26);

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (27), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije da ne odobri uvoz genetski modificiranih usjeva otpornih na herbicide zbog povezane povećane uporabe komplementarnih herbicida i stoga povećanih rizika za biološku raznolikost, sigurnost hrane i zdravlje radnika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u dopisu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (28); međutim, izražava duboko razočaranje zbog toga što je Komisija nastavila davati odobrenja za uvoz genetski modificiranih organizama u Uniju unatoč stalnim prigovorima Parlamenta i većine država članica koje glasuju protiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški sporazum o klimatskim promjenama, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi održivog razvoja UN-a; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji se način poštuje načelo „nenanošenja štete” (29); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EFSA-u da zatraži podatke o utjecaju konzumacije hrane i hrane za životinje dobivene od genetski modificiranih biljaka na crijevni mikrobiom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poziva Komisiju da ne odobrava potkombinacije višestruko genetski modificiranih promjena osim ako ih EFSA nije temeljito ocijenila na temelju potpunih eksperimentalnih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konkretnije, smatra da je odobravanje sorti genetski modificiranih biljaka za koje nisu dostavljeni nikakvi eksperimentalni podaci, koje još nisu ispitane ili možda nisu još ni stvorene, u suprotnosti s načelima općih propisa o hrani, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 178/2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da se u izmjenama Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (30), koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne smije dati odobrenje za genetski modificirane organizme ako se za to nije izjasnila kvalificirana većina država članica; ustraje u tome da Komisija poštuje to stajalište te poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup u pogledu tog predmeta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje EFSA-ina Povjerenstva za genetski modificirane organizme o procjeni genetski modificiranog kukuruza DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 i potkombinacija za uporabu u hrani i hrani za životinje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2018-150), EFSA Journal 2022,20;17(3):7134, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7134.

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi odobravanju GMO-a.

Nadalje, u devetom sazivu Parlament je donio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 11.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 11.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 15.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 20.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene direktive Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene direktive Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0025).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0062).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0063).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0115).

(5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/2045 оd 19. prosinca 2018. o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 327, 21.12.2018., str. 65.).

(6)  MIR604 × NK603 × DP4114, MON 810 × NK603 × DP4114, MON 810 × MIR604 × DP4114, MON 810 × MIR604 × NK603, NK603 × DP4114, MIR604 × DP4114, MIR604 × NK603, MON 810 × DP4114 i MON 810 × MIR604.

(7)  Cry1F, Cry34Ab1, Cry35Ab1, Cry1Ab i mCry3A.

(8)  Mišljenje EFSA-e, str. 4.

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 503/2013 od 3. travnja 2013. o prijavama za odobrenje genetski modificirane hrane i hrane za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni uredbi Komisije (EZ) br. 641/2004 i (EZ) br. 1981/2006 (SL L 157, 8.6.2013., str. 1.).

(10)  Vidjeti primjerice Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Genetski modificirani usjevi i korovi tolerantni na herbicide i herbicidi: pregled i učinak), Environmental Management, siječanj 2016.;57(1), str. 31. – 48., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Utjecaj genetski modificiranih usjeva na korištenje pesticidima u SAD-u – prvih šesnaest godina), Environmental Sciences Europe, 28. rujna 2012., svezak 24. (1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(11)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(13)  Vidjeti primjerice: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, i https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14)  To je doista slučaj kod glifosata, kako se navodi u EFSA-inoj reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, str. 12.,https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors (Potencijacija insekticidnog djelovanja bakterije Bacillus thuringiensis korištenjem inhibitora serinske proteaze), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990., 38, str. 1145. – 1152., https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(16)  Vidjeti pregled Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mamile (Pregled sigurnosti i bioloških učinaka toksina Cry Bacillus thuringiensisa kod sisavaca), Journal of Applied Toxicology 2016, 36(5), str. 630. – 648., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(17)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via%3Dihub

(18)  Vidjeti, na primjer, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment” („Specifičnost i kombinatorički učinci toksina Cry Bacillus thuringiensisa u kontekstu procjene okolišnog rizika GMO-a”), Frontiers in Environmental Science 2015., 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(19)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design’ (Insekticidni Bt-usjevi – EFSA-in pristup procjeni rizika za neuspješno dizajnirane genetski modificirane Bt-biljke), RAGES 2020., str. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(20)  Primjedbe država članica dostupne preko portala EFSA-e OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(21)  Primjedba Testbiotecha o EFSA-inoj procjeni genetski modificiranog kukuruza DP4114 × MON810× MIR604 × NK603 i potkombinacija za uporabu u hrani i hrani za životinje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2018-150) za poduzeće Pioneer.

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23)  https://indicators.report/targets/3-9/

(24)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(25)  Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti, članak 3.: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(26)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (članak 6. stavak 3.), ako davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica, Komisija „može”, ali ne „mora” dati odobrenje.

(27)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(28)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(29)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (SL C 270, 7.7.2021., str. 2.), stavak 102.

(30)  SL C 445, 29.10.2021., str. 257.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/14

---

P9_TA(2022)0258

Genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegova potkombinacija T25 × DAS-40278-9

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2022/797 od 19. svibnja 2022. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegovu potkombinaciju T25 × DAS-40278-9 ili se sastoje ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

(2023/C 32/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući o obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2022/797 od 19. svibnja 2022. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegovu potkombinaciju T25 × DAS-40278-9 ili se sastoje ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D080148/03 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2022/797 od 19. svibnja 2022. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegovu potkombinaciju T25 × DAS-40278-9 ili se sastoje ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D080148/03 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (2), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (2), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je održano 1. travnja 2022. i na kojem se nije donijelo mišljenje te glasovanje žalbenog odbora od 26. travnja 2022. na kojem se, isto tako, nije donijelo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je održano 1. travnja 2022. i na kojem se nije donijelo mišljenje te glasovanje žalbenog odbora od 26. travnja 2022. na kojem se, isto tako, nije donijelo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) doneseno 29. listopada 2021. i objavljeno 13. prosinca 2021. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) doneseno 29. listopada 2021. i objavljeno 13. prosinca 2021. (4),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (5),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je društvo Pioneer Overseas Corporation 12. prosinca 2019. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × T25 × DAS-40278-9 („genetski modificirani kukuruz”), sastoje se ili su proizvedeni od njega; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je društvo Pioneer Overseas Corporation 12. prosinca 2019. u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × T25 × DAS-40278-9 („genetski modificirani kukuruz”), sastoje se ili su proizvedeni od njega; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj;

| B. | budući da je EFSA 29. listopada 2021. donijela pozitivno mišljenje o odobrenju za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 13. prosinca 2021.; |
| --- | --- |

B.

budući da je EFSA 29. listopada 2021. donijela pozitivno mišljenje o odobrenju za genetski modificirani kukuruz, koje je objavljeno 13. prosinca 2021.;

| C. | budući da je genetski modificirani kukuruz s trostrukim genetskim promjenama dobiven konvencionalnim križanjem čiji je cilj kombiniranje triju pojedinačnih vrsta GM-a: NK603, koji daje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat; T25, koji daje toleranciju na herbicide koji sadržavaju amonijev glufosinat i DAS-40278-9, koji katalizira razgradnju opće kategorije herbicida poznatih kao ariloksifenoksipropionati (AOPP) i koji daje toleranciju na herbicide koji sadržavaju 2,4-D (6); |
| --- | --- |

C.

budući da je genetski modificirani kukuruz s trostrukim genetskim promjenama dobiven konvencionalnim križanjem čiji je cilj kombiniranje triju pojedinačnih vrsta GM-a: NK603, koji daje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat; T25, koji daje toleranciju na herbicide koji sadržavaju amonijev glufosinat i DAS-40278-9, koji katalizira razgradnju opće kategorije herbicida poznatih kao ariloksifenoksipropionati (AOPP) i koji daje toleranciju na herbicide koji sadržavaju 2,4-D (6);

| D. | budući da je EFSA prethodno procijenila potkombinaciju NK603 x T25 i potkombinaciju NK603 x DAS-40278-9; budući da podnositelj zahtjeva nije dostavio eksperimentalne podatke za potkombinaciju DAS-40278-9 x T25, koju EFSA nije prethodno procijenila; budući da je EFSA unatoč tome zaključila da ta potkombinacija ne pobuđuje zabrinutost u smislu sigurnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je EFSA prethodno procijenila potkombinaciju NK603 x T25 i potkombinaciju NK603 x DAS-40278-9; budući da podnositelj zahtjeva nije dostavio eksperimentalne podatke za potkombinaciju DAS-40278-9 x T25, koju EFSA nije prethodno procijenila; budući da je EFSA unatoč tome zaključila da ta potkombinacija ne pobuđuje zabrinutost u smislu sigurnosti;

Nepostojanje procjene za komplementarne herbicide

| E. | budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (7) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide; |
| --- | --- |

E.

budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (7) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide;

| F. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (8); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificiran kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama herbicida koji sadržavaju glifosat, glufosin, AOPP-a te 2,4-D i da bi stoga količina njihovih ostataka i proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

F.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (8); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificiran kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama herbicida koji sadržavaju glifosat, glufosin, AOPP-a te 2,4-D i da bi stoga količina njihovih ostataka i proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća;

| G. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (9); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (10); |
| --- | --- |

G.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (9); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (10);

| H. | budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka; budući da se u nizu drugih najnovijih znanstvenih stručno recenziranih studija potvrđuje moguća karcinogenost glifosata (11); |
| --- | --- |

H.

budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka; budući da se u nizu drugih najnovijih znanstvenih stručno recenziranih studija potvrđuje moguća karcinogenost glifosata (11);

| I. | budući da se u stručno recenziranom znanstvenom članku čiji je autor stručnjak uključen u razvoj genetski modificiranih biljaka dovodi u pitanje sigurnost genetski modificiranih usjeva tolerantnih na 2,4-D zbog njegove razgradnje u citotoksične proizvode (12); |
| --- | --- |

I.

budući da se u stručno recenziranom znanstvenom članku čiji je autor stručnjak uključen u razvoj genetski modificiranih biljaka dovodi u pitanje sigurnost genetski modificiranih usjeva tolerantnih na 2,4-D zbog njegove razgradnje u citotoksične proizvode (12);

| J. | budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer sama genetska modifikacija može utjecati na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita (13); |
| --- | --- |

J.

budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer sama genetska modifikacija može utjecati na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita (13);

Primjedbe nadležnog tijela države članice

| K. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (14); budući da te kritike obuhvaćaju da se međudjelovanje herbicida, njihovih ostataka i metabolita koji se upotrebljavaju na genetski modificiranom kukuruzu ne može isključiti i da taj kemijski koktel nikad nije ispitan s toksikološkog aspekta te da bi mogao utjecati na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš i budući da u genetski modificiranom kukuruzu postoji gen beta-laktamaze („bla”) dobiven vektorima, a to je gen za otpornost na antibiotike koji inaktivira ključno važne peniciline; |
| --- | --- |

K.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (14); budući da te kritike obuhvaćaju da se međudjelovanje herbicida, njihovih ostataka i metabolita koji se upotrebljavaju na genetski modificiranom kukuruzu ne može isključiti i da taj kemijski koktel nikad nije ispitan s toksikološkog aspekta te da bi mogao utjecati na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš i budući da u genetski modificiranom kukuruzu postoji gen beta-laktamaze („bla”) dobiven vektorima, a to je gen za otpornost na antibiotike koji inaktivira ključno važne peniciline;

| L. | budući da, prema mišljenju nadležnog tijela države članice (15), iako podnositelj zahtjeva tvrdi da su znanstvene informacije u zahtjevu povjerljive, to je u suprotnosti s Konvencijom iz Aarhusa kojom se utvrđuje pravo javnosti na pristup informacijama o okolišu; |
| --- | --- |

L.

budući da, prema mišljenju nadležnog tijela države članice (15), iako podnositelj zahtjeva tvrdi da su znanstvene informacije u zahtjevu povjerljive, to je u suprotnosti s Konvencijom iz Aarhusa kojom se utvrđuje pravo javnosti na pristup informacijama o okolišu;

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| M. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (16); budući da se u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3.9 do 2030. želi u velikoj mjeri smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (17); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tom biljkom koja je zamišljena tako da se tretira glufosinatom, glifosatom i herbicidima AOPP i 2,4-D, čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kad je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

M.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (16); budući da se u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3.9 do 2030. želi u velikoj mjeri smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (17); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificiranog kukuruza povećala potražnja za tom biljkom koja je zamišljena tako da se tretira glufosinatom, glifosatom i herbicidima AOPP i 2,4-D, čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kad je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

| N. | budući da prema stručno ocijenjenoj studiji Roundup objavljenoj 2020. jedan od najviše korištenih herbicida na bazi glifosata u svijetu može dovesti do gubitka biološke raznolikosti, zbog čega ekosustavi postaju osjetljiviji na onečišćenje i klimatske promjene (18); |
| --- | --- |

N.

budući da prema stručno ocijenjenoj studiji Roundup objavljenoj 2020. jedan od najviše korištenih herbicida na bazi glifosata u svijetu može dovesti do gubitka biološke raznolikosti, zbog čega ekosustavi postaju osjetljiviji na onečišćenje i klimatske promjene (18);

| O. | budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročuje šteta u okolišu drugih država (19); |
| --- | --- |

O.

budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročuje šteta u okolišu drugih država (19);

| P. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

P.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

Nedemokratsko donošenje odluka

| Q. | budući da Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje nije donio nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; budući da na glasovanju Žalbenog odbora iz članka 6. Uredbe (EU) br. 182/2011 održanome 26. travnja 2022. ponovno nije doneseno nikakvo mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv (što predstavlja 35,72 % stanovništva EU-a), a tri države članice bile su suzdržane (što predstavlja 34,53 % stanovništva), dok je samo 10 država članica glasovalo za (što čini 29,75 % stanovništva); |
| --- | --- |

Q.

budući da Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje nije donio nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; budući da na glasovanju Žalbenog odbora iz članka 6. Uredbe (EU) br. 182/2011 održanome 26. travnja 2022. ponovno nije doneseno nikakvo mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv (što predstavlja 35,72 % stanovništva EU-a), a tri države članice bile su suzdržane (što predstavlja 34,53 % stanovništva), dok je samo 10 država članica glasovalo za (što čini 29,75 % stanovništva);

| R. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez podrške kvalificirane većine država članica, što čini iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je ona postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

R.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez podrške kvalificirane većine država članica, što čini iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je ona postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| S. | budući da je Parlament u svojem osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu usvojio već 27 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da odobravanje nijednog od tih genetski modificiranih organizama nije podržala kvalificirana većina država članica; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podupiru odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

S.

budući da je Parlament u svojem osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu usvojio već 27 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da odobravanje nijednog od tih genetski modificiranih organizama nije podržala kvalificirana većina država članica; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podupiru odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| T. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

T.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| U. | budući da u slučajevima kad u Žalbenom odboru davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (20); |
| --- | --- |

U.

budući da u slučajevima kad u Žalbenom odboru davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (20);

| 1. | smatra da se Provedbenom odlukom (EU) 2022/797 prekoračuju provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Provedbena odluka (EU) 2022/797 nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiva s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (21), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče Provedbenu odluku (EU) 2022/797; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije da ne odobri uvoz genetski modificiranih usjeva otpornih na herbicide zbog povezane povećane uporabe komplementarnih herbicida i stoga povećanih rizika za biološku raznolikost, sigurnost hrane i zdravlje radnika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u dopisu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (22); međutim, izražava duboko razočaranje zbog toga što je Komisija nastavila davati odobrenja za uvoz genetski modificiranih organizama u Uniju unatoč stalnim prigovorima Parlamenta i većine država članica koje glasuju protiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški sporazum o klimatskim promjenama, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi održivog razvoja UN-a; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji se način poštuje načelo „nenanošenja štete” (23); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da se u izmjenama Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (24), koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne smije dati odobrenje za genetski modificirane organizme ako se za to nije izjasnila kvalificirana većina država članica; ustraje u tome da Komisija poštuje to stajalište te poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup u pogledu tog predmeta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 141, 20.5.2022., str. 116.

(2)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(3)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6942

(5)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se usprotivio odobravanju GMO-a. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je donio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 11.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 11.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 15.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 20.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 202, 28.5.2021., str. 20.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene direktive Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene direktive Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0025).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0062).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0063).

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0115).

(6)  Mišljenje EFSA-e, str. 3.

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 503/2013 od 3. travnja 2013. o prijavama za odobrenje genetski modificirane hrane i hrane za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni uredbi Komisije (EZ) br. 641/2004 i (EZ) br. 1981/2006 (SL L 157, 8.6.2013., str. 1.).

(8)  Vidi primjerice Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Genetski modificirani usjevi i korovi tolerantni na herbicide i herbicidi: pregled i učinak), Environmental Management, siječanj 2016.;57(1), str. 31. – 48., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Utjecaj genetski modificiranih usjeva na korištenje pesticidima u SAD-u – prvih šesnaest godina), Environmental Sciences Europe; 28. rujna 2012., sv. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(9)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(10)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(11)  Vidjeti npr. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 i https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  Lurquin, P.F., „Production of a toxic metabolite in 2,4-D-resistant GM crop plants” („Proizvodnja toksičnog metabolita u genetski modificiranim usjevima koji su otporni na herbicid 2,4-D”), 3 Biotech 6, 82 (2016.), https://doi.org/10.1007/s13205-016-0387-9

(13)  To je doista slučaj kod glifosata, kako se navodi u EFSA-inoj reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, str. 12.,https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Primjedbe država članica dostupne preko portala EFSA-e OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(15)  idem, str. 75.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://indicators.report/targets/3-9/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti, članak 3.: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(20)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (članak 6. stavak 3.), ako davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica, Komisija „može”, ali ne „mora” dati odobrenje.

(21)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (SL C 270, 7.7.2021., str. 2.), stavak 102.

(24)  SL C 445, 29.10.2021., str. 257.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/20

---

P9_TA(2022)0262

Nezakonita sječa u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o nezakonitoj sječi u EU-u (2022/2523(RSP))

(2023/C 32/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 227. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 4., 191., 230. i 258. Ugovora u funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4., 191., 230. i 258. Ugovora u funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (1) (Uredba EU-a o drvu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (1) (Uredba EU-a o drvu),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (2) (Direktiva o staništima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (2) (Direktiva o staništima),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (3) (Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (3) (Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (4) (Aarhuška uredba), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (4) (Aarhuška uredba),

| — | uzimajući u obzir postupak zbog povrede prava INFR(2020)2033 uključen u Komisijin paket o povredama prava od 12. veljače 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak zbog povrede prava INFR(2020)2033 uključen u Komisijin paket o povredama prava od 12. veljače 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021)0706) koji je Komisija podnijela 17. studenoga 2021., a kojim se želi zaustaviti krčenje i propadanje šuma za koje je odgovoran EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021)0706) koji je Komisija podnijela 17. studenoga 2021., a kojim se želi zaustaviti krčenje i propadanje šuma za koje je odgovoran EU,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021)0851), koji je Komisija podnijela 15. prosinca 2021., i popratnu komunikaciju (COM(2021)0814), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021)0851), koji je Komisija podnijela 15. prosinca 2021., i popratnu komunikaciju (COM(2021)0814),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1767 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1367/2006 o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1767 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1367/2006 o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (5),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o nezakonitoj sječi u EU-u (O-000020/2022 – B9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o nezakonitoj sječi u EU-u (O-000020/2022 – B9-0016/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za predstavke,

| A. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavke br. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 i 1056/2021 u kojima se izražava zabrinutost zbog sve učestalije nezakonite sječe i praksi kojima se krši zakonodavstvo EU-a u području okoliša u nekim državama članicama, što se odnosi i na jedine preostale europske primarne šume i šume starog rasta, te je pozvao na primjenu preventivnih mjera za smanjenje rizika i razmjera štete u okolišu te rizika za ljudski život i dobrobit; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavke br. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 i 1056/2021 u kojima se izražava zabrinutost zbog sve učestalije nezakonite sječe i praksi kojima se krši zakonodavstvo EU-a u području okoliša u nekim državama članicama, što se odnosi i na jedine preostale europske primarne šume i šume starog rasta, te je pozvao na primjenu preventivnih mjera za smanjenje rizika i razmjera štete u okolišu te rizika za ljudski život i dobrobit;

| B. | budući da je nezakonita sječa vrlo zabrinjavajuća aktivnost koja uzrokuje štetu u okolišu, gubitak biološke raznolikosti, propadanje ekosustava, dezertifikaciju i eroziju tla, što pak rezultira prirodnim katastrofama kao što su odroni tla, te je uzrok uništenja ili oštećenja nekoliko područja mreže Natura 2000 i primarnih šuma i šuma starog rasta; budući da nezakonita sječa može dovesti do izumiranja zaštićenih vrsta i posebnih staništa različitih biljnih i životinjskih vrsta s obzirom na to da oni koji sudjeluju u nezakonitim aktivnostima obično zanemaruju zakone kojima se štite vrijedni šumski resursi; |
| --- | --- |

B.

budući da je nezakonita sječa vrlo zabrinjavajuća aktivnost koja uzrokuje štetu u okolišu, gubitak biološke raznolikosti, propadanje ekosustava, dezertifikaciju i eroziju tla, što pak rezultira prirodnim katastrofama kao što su odroni tla, te je uzrok uništenja ili oštećenja nekoliko područja mreže Natura 2000 i primarnih šuma i šuma starog rasta; budući da nezakonita sječa može dovesti do izumiranja zaštićenih vrsta i posebnih staništa različitih biljnih i životinjskih vrsta s obzirom na to da oni koji sudjeluju u nezakonitim aktivnostima obično zanemaruju zakone kojima se štite vrijedni šumski resursi;

| C. | budući da Europol procjenjuje da su kaznena djela protiv okoliša jednako profitabilna kao trgovina drogom, ali s mnogo manje rizika kada je riječ o otkrivanju i kažnjavanju (6); |
| --- | --- |

C.

budući da Europol procjenjuje da su kaznena djela protiv okoliša jednako profitabilna kao trgovina drogom, ali s mnogo manje rizika kada je riječ o otkrivanju i kažnjavanju (6);

| D. | budući da je nezakonita sječa jedan od glavnih čimbenika kada je riječ o degradaciji šuma, krčenju šuma i klimatskim promjenama te doprinosi pogoršanju kvalitete zraka; budući da nezakonita sječa čini između 15 % i 30 % međunarodne proizvodnje drvne sirovine te podrazumijeva dodatne ekološke, društvene i gospodarske posljedice; budući da nezakonita sječa i dalje uglavnom bude neotkrivena, što otežava napore EU-a da ostvari ciljeve europskog zelenog plana, Europskog zakona o klimi i strategije za biološku raznolikost; budući da se nezakonita sječa vrlo često odvija u nekim od najkvalitetnijih i najbolje očuvanih šuma u EU-u; |
| --- | --- |

D.

budući da je nezakonita sječa jedan od glavnih čimbenika kada je riječ o degradaciji šuma, krčenju šuma i klimatskim promjenama te doprinosi pogoršanju kvalitete zraka; budući da nezakonita sječa čini između 15 % i 30 % međunarodne proizvodnje drvne sirovine te podrazumijeva dodatne ekološke, društvene i gospodarske posljedice; budući da nezakonita sječa i dalje uglavnom bude neotkrivena, što otežava napore EU-a da ostvari ciljeve europskog zelenog plana, Europskog zakona o klimi i strategije za biološku raznolikost; budući da se nezakonita sječa vrlo često odvija u nekim od najkvalitetnijih i najbolje očuvanih šuma u EU-u;

| E. | budući da se proizvodi nezakonite sječe prodaju u EU-u kao certificirano drvo (7); budući da glavni postojeći sustavi certificiranja ne mogu u potpunosti ispuniti zahtjeve primjenjivog zakonodavstva; budući da u glavnim programima koji su ocijenjeni u izvješću Komisije iz srpnja 2021. o sustavima certificiranja i provjere u šumarskom sektoru postoje praznine u definicijama zakonitosti te su njihovi pravni zahtjevi ograničeni ili dvosmisleni; budući da oni, iako pružaju sustavan pristup prijenosu zahtjeva u cijelom lancu opskrbe, uglavnom ne uključuju sustavnu mogućnost provjere, u stvarnom vremenu ili na drugi način, transakcija količina, vrsta i kvalitete među subjektima, zbog čega su ti sustavi podložni manipulaciji i prijevarama; budući da svi glavni sustavi certificiranja imaju poteškoće kad je riječ o utvrđivanju i učinkovitom rješavanju problema korupcije, da su sustavi koji su na raspolaganju za utvrđivanje slučajeva korupcije relativno ograničeni i da je rizik od prijevare slabo riješen (8); |
| --- | --- |

E.

budući da se proizvodi nezakonite sječe prodaju u EU-u kao certificirano drvo (7); budući da glavni postojeći sustavi certificiranja ne mogu u potpunosti ispuniti zahtjeve primjenjivog zakonodavstva; budući da u glavnim programima koji su ocijenjeni u izvješću Komisije iz srpnja 2021. o sustavima certificiranja i provjere u šumarskom sektoru postoje praznine u definicijama zakonitosti te su njihovi pravni zahtjevi ograničeni ili dvosmisleni; budući da oni, iako pružaju sustavan pristup prijenosu zahtjeva u cijelom lancu opskrbe, uglavnom ne uključuju sustavnu mogućnost provjere, u stvarnom vremenu ili na drugi način, transakcija količina, vrsta i kvalitete među subjektima, zbog čega su ti sustavi podložni manipulaciji i prijevarama; budući da svi glavni sustavi certificiranja imaju poteškoće kad je riječ o utvrđivanju i učinkovitom rješavanju problema korupcije, da su sustavi koji su na raspolaganju za utvrđivanje slučajeva korupcije relativno ograničeni i da je rizik od prijevare slabo riješen (8);

| F. | budući da su šume ključni ponori ugljika koji pomažu u borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

F.

budući da su šume ključni ponori ugljika koji pomažu u borbi protiv klimatskih promjena;

| G. | budući da nezakonita sječa ima znatne negativne socioekonomske učinke, pri čemu su lokalne i odgovorne zajednice lišene svojeg izvora ekonomske egzistencije zbog nezakonitog stavljanja na tržište ilegalno posječenog drva, što pak potiče kršenje propisa i štetno utječe na održivi lokalni razvoj i zakonito poslovanje; budući da je nezakonita sječa često povezana s utajom poreza te da to osobama koje se bave nezakonitom sječom omogućuje da smanje tržišnu vrijednost šumskih proizvoda, što pak dovodi do narušavanja tržišta i nepoštenog tržišnog natjecanja; budući da je nezakonita sječa uzrok gubitka prihoda za vladu u smislu izgubljenih poreza i carina te doprinosi povećanju troškova upravljanja šumama i transakcijskih troškova; budući da drvo često bude posječeno u jednoj državi članici, ali se njime trguje u drugoj; budući da se većinom nezakonito posječenog drva trguje te ga se upotrebljava kao da je riječ o zakonito posječenom drvu; |
| --- | --- |

G.

budući da nezakonita sječa ima znatne negativne socioekonomske učinke, pri čemu su lokalne i odgovorne zajednice lišene svojeg izvora ekonomske egzistencije zbog nezakonitog stavljanja na tržište ilegalno posječenog drva, što pak potiče kršenje propisa i štetno utječe na održivi lokalni razvoj i zakonito poslovanje; budući da je nezakonita sječa često povezana s utajom poreza te da to osobama koje se bave nezakonitom sječom omogućuje da smanje tržišnu vrijednost šumskih proizvoda, što pak dovodi do narušavanja tržišta i nepoštenog tržišnog natjecanja; budući da je nezakonita sječa uzrok gubitka prihoda za vladu u smislu izgubljenih poreza i carina te doprinosi povećanju troškova upravljanja šumama i transakcijskih troškova; budući da drvo često bude posječeno u jednoj državi članici, ali se njime trguje u drugoj; budući da se većinom nezakonito posječenog drva trguje te ga se upotrebljava kao da je riječ o zakonito posječenom drvu;

| H. | budući da ne postoje dosljedni, usklađeni i usporedivi podaci o sječi šuma u EU-u, kao i zajednička definicija nezakonite sječe; |
| --- | --- |

H.

budući da ne postoje dosljedni, usklađeni i usporedivi podaci o sječi šuma u EU-u, kao i zajednička definicija nezakonite sječe;

| I. | budući da su u nekim slučajevima osobe koje se bave nezakonitom sječom bile nasilne prema šumarskim službenicima, lugarima, službenicima tijela kaznenog progona, aktivistima za zaštitu okoliša i istraživačkim novinarima, što je u najmanje šest prijavljenih slučajeva dovelo do smrtnog ishoda te brojnih slučajeva nasilja i uznemiravanja usmjerenih protiv onih koji su zaduženi za zaštitu šuma; |
| --- | --- |

I.

budući da su u nekim slučajevima osobe koje se bave nezakonitom sječom bile nasilne prema šumarskim službenicima, lugarima, službenicima tijela kaznenog progona, aktivistima za zaštitu okoliša i istraživačkim novinarima, što je u najmanje šest prijavljenih slučajeva dovelo do smrtnog ishoda te brojnih slučajeva nasilja i uznemiravanja usmjerenih protiv onih koji su zaduženi za zaštitu šuma;

| J. | budući da postoje problemi koji proizlaze iz nepostojanja međunarodno priznate definicije aktivnosti obuhvaćenih pojmom „nezakonita sječa”; budući da taj nedostatak preciznosti predstavlja ozbiljan pravni propust; |
| --- | --- |

J.

budući da postoje problemi koji proizlaze iz nepostojanja međunarodno priznate definicije aktivnosti obuhvaćenih pojmom „nezakonita sječa”; budući da taj nedostatak preciznosti predstavlja ozbiljan pravni propust;

| K. | budući da su korupcija i prijevara glavni pokretači nezakonite sječe, što dovodi do nedovoljne provedbe zakona i nekažnjavanja; budući da to također pogoršava razne kriminalne aktivnosti, kao što su financiranje sukoba i pranje novca; budući da je potrebno djelovanje EU-a kako bi se zaustavila nezakonita sječa i krčenje šuma te kako bi se suzbila trgovina nezakonito posječenim drvom i proizvodima od takvog drva; |
| --- | --- |

K.

budući da su korupcija i prijevara glavni pokretači nezakonite sječe, što dovodi do nedovoljne provedbe zakona i nekažnjavanja; budući da to također pogoršava razne kriminalne aktivnosti, kao što su financiranje sukoba i pranje novca; budući da je potrebno djelovanje EU-a kako bi se zaustavila nezakonita sječa i krčenje šuma te kako bi se suzbila trgovina nezakonito posječenim drvom i proizvodima od takvog drva;

| L. | budući da su prema Eurojustu kaznena djela protiv okoliša postala četvrta najraširenija kriminalna aktivnost na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da su prema Eurojustu kaznena djela protiv okoliša postala četvrta najraširenija kriminalna aktivnost na međunarodnoj razini;

| M. | budući da se Uredbom EU-a o drvu utvrđuju pravila za stavljanje drva i proizvoda od drva na tržište te bi se njome trebala spriječiti nezakonita sječa; budući da Komisija namjerava staviti izvan snage Uredbu EU-a o drvu svojim Prijedlogom uredbe o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma, budući da bi Europska unija trebala podupirati države članice u kojima ne postoji dobro gospodarenje šumama u borbi protiv kriminala i organiziranog kriminala koji prijeti šumama te bi trebala promicati zaštitu okoliša, uključujući zaštitu šuma i održivo gospodarenje šumama na temelju Direktive 2008/99/EZ od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (9) i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, strategije za biološku raznolikost, akcijskog plana za nultu stopu onečišćenja i akcijskog plana za kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

M.

budući da se Uredbom EU-a o drvu utvrđuju pravila za stavljanje drva i proizvoda od drva na tržište te bi se njome trebala spriječiti nezakonita sječa; budući da Komisija namjerava staviti izvan snage Uredbu EU-a o drvu svojim Prijedlogom uredbe o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma, budući da bi Europska unija trebala podupirati države članice u kojima ne postoji dobro gospodarenje šumama u borbi protiv kriminala i organiziranog kriminala koji prijeti šumama te bi trebala promicati zaštitu okoliša, uključujući zaštitu šuma i održivo gospodarenje šumama na temelju Direktive 2008/99/EZ od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (9) i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, strategije za biološku raznolikost, akcijskog plana za nultu stopu onečišćenja i akcijskog plana za kružno gospodarstvo;

| N. | budući da nezakonite aktivnosti dovode do neodrživih praksi, smanjuju vrijednost šuma i dovode do deprecijacije raznih ekoloških, gospodarskih i socijalnih usluga koje pružaju šume, što dovodi do neporecivog krčenja i propadanja šuma; |
| --- | --- |

N.

budući da nezakonite aktivnosti dovode do neodrživih praksi, smanjuju vrijednost šuma i dovode do deprecijacije raznih ekoloških, gospodarskih i socijalnih usluga koje pružaju šume, što dovodi do neporecivog krčenja i propadanja šuma;

| O. | budući da je nezakonita sječa povezana s kršenjem ljudskih prava i nasiljem, kao i s kaznenim djelima povezanima s prijevarama i korupcijom, kao što su pranje novca i utaja poreza; |
| --- | --- |

O.

budući da je nezakonita sječa povezana s kršenjem ljudskih prava i nasiljem, kao i s kaznenim djelima povezanima s prijevarama i korupcijom, kao što su pranje novca i utaja poreza;

| P. | budući da je pokrenuto nekoliko postupaka zbog povrede prava protiv država članica zbog navodnog neprovođenja zakonodavstva EU-a u tom području; |
| --- | --- |

P.

budući da je pokrenuto nekoliko postupaka zbog povrede prava protiv država članica zbog navodnog neprovođenja zakonodavstva EU-a u tom području;

| Q. | budući da u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i drugih fondova kojima upravljaju države članice vlasnici šuma trenutačno imaju pravo na naknadu za šumarsko-okolišne i klimatske usluge, potporu za očuvanje, obnovu i zaštitu šuma te naknadu za šumska područja u okviru mreže Natura 2000 i njihovo održavanje te za aktivnosti kojima se poboljšava otpornost i ekološka vrijednost šumskih ekosustava; |
| --- | --- |

Q.

budući da u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i drugih fondova kojima upravljaju države članice vlasnici šuma trenutačno imaju pravo na naknadu za šumarsko-okolišne i klimatske usluge, potporu za očuvanje, obnovu i zaštitu šuma te naknadu za šumska područja u okviru mreže Natura 2000 i njihovo održavanje te za aktivnosti kojima se poboljšava otpornost i ekološka vrijednost šumskih ekosustava;

| R. | budući da bi planovi upravljanja šumama država članica trebali odgovarati mjerama koje su potrebne za zaštitu i obnovu biološke raznolikosti u šumama te bi trebali biti dostupni javnosti; napominje da se izričita vrijednost primarnih šuma i šuma starog rasta ne prepoznaje u svim planovima gospodarenja područjima mreže Natura 2000 te da mjere očuvanja strogo zaštićenih šuma ne isključuju u potpunosti sječu, što može biti nespojivo s dugoročnim očuvanjem primarnih šuma i šuma starog rasta; |
| --- | --- |

R.

budući da bi planovi upravljanja šumama država članica trebali odgovarati mjerama koje su potrebne za zaštitu i obnovu biološke raznolikosti u šumama te bi trebali biti dostupni javnosti; napominje da se izričita vrijednost primarnih šuma i šuma starog rasta ne prepoznaje u svim planovima gospodarenja područjima mreže Natura 2000 te da mjere očuvanja strogo zaštićenih šuma ne isključuju u potpunosti sječu, što može biti nespojivo s dugoročnim očuvanjem primarnih šuma i šuma starog rasta;

| 1. | apelira na države članice da u potpunosti provedu i ispune obveze utvrđene u postojećem zakonodavstvu EU-a u području okoliša; poziva Komisiju da djeluje brže, učinkovitije i transparentnije, među ostalim uz pomoć daljnjeg postupanja sa slučajevima, te da pokreće postupke zbog povrede prava kako bi se riješili svi slučajevi neusklađenosti; poziva Komisiju da dodijeli dostatne resurse kako bi se zaustavila trenutačna kašnjenja; smatra da je dostatna razina kvalificiranog osoblja i resursa preduvjet za uspješnu provedbu i izvršenje politika Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je nezakonita sječa i dalje problem u EU-u; izražava zabrinutost zbog negativnog utjecaja slučajeva nezakonite sječe na europske šume, divlja staništa, unutarnje tržište i djelovanje EU-a u području klime; poziva Komisiju i države članice da provedu temeljitu procjenu socioekonomskih uzroka takvih pojava i da u potpunosti implementiraju relevantno zakonodavstvo EU-a i nacionalno zakonodavstvo kako bi se učinkovito razvile konkretne i hitne mjere za borbu protiv nezakonite sječe i tako se spriječilo da ona postane trend, uzimajući pritom u obzir obveze iz direktiva o prirodi i ciljeve u okviru strategije za biološku raznolikost koje su podržale države članice; izražava zabrinutost zbog toga što bi porast cijena materijala i energije i nulto bodovanje emisija iz biomase u okviru sustava trgovanja emisijama mogli povećati pritisak na šume iznad održivih razina, među ostalim kao rezultat nezakonite sječe s obzirom na visoke profitne marže i zanemarivi rizik, uzimajući pritom u obzir postojeće socijalne i gospodarske uvjete za ljude koji žive u udaljenim i ruralnim područjima EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabrinut je zbog toga što će sve učestalija nezakonita sječa u EU-u ugroziti ciljeve europskog zelenog plana, strategije EU-a za biološku raznolikost i strategije za šume jer će to značiti da se nije uspjelo zaštititi jedinstvenu ekološku raznolikost i posljednje preostale prašume i šume starog rasta, obnoviti i očuvati prirodna staništa i vrste divlje flore i faune te da će se ugroziti ciljevi za efektivno zaštićena i strogo zaštićena područja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je krčenje šuma odgovorno za 20 % emisija CO2 na globalnoj razini; zabrinut je zbog negativnog učinka nezakonite sječe na dezertifikaciju, eroziju tla i pojave kao što su poplave; naglašava da je krčenje šuma povezano i s izumiranjem mnogih vrsta koje zbog nezakonite sječe gube svoja staništa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva državne odvjetnike i nadležna tijela država članica da u najvećoj mogućoj mjeri istraže sve slučajeve nezakonite sječe, kao i prijevoz, skladištenje, distribuciju i prodaju nezakonito pribavljene drvne sirovine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je postizanje održivog gospodarenja, zaštite i očuvanja šuma na temelju mjerljivih pokazatelja i pragova ključno za budućnost europskog šumarstva; podržava uvođenje sustava certificiranja bliskog prirodi kako bi se održao cijeli raspon biološke raznolikosti, osigurala dugoročna produktivnost i otpornost te odgovorilo na okolišne, gospodarske i društvene izazove; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da uvedu potrebne mjere za provedbu temeljite kontrole radi praćenja drvne sirovine koju koriste europska poduzeća kako bi se osigurala potpuna usklađenost s Uredbom EU-a o drvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | snažno naglašava da bi se Komisija trebala pobrinuti za to da adekvatni iznosi financijskih sredstava u okviru nacionalnih strateških planova budu namijenjeni obnovi biološke raznolikosti u područjima koja su najteže pogođena nezakonitom sječom; podsjeća da bi u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 9. lipnja 2021. o strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. države članice trebale dosegnuti najmanje 10 % godišnjih rashoda za biološku raznolikost u okviru višegodišnjeg financijskog okvira; sa žaljenjem konstatira da je cilj financiranja biološke raznolikosti u nekim državama članicama daleko ispod dogovorenog praga od 10 %; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog činjenice da u održivom gospodarenju šumama još nisu definirani ni pragovi ni rasponi kao referentne vrijednosti za poželjno stanje šuma, kao ni dovoljni kriteriji u pogledu zdravlja ekosustava, biološke raznolikosti i klimatskih promjena; stoga poziva da se definiraju novi pokazatelji i pragovi potrebni za provedivo održivo gospodarenje šumama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva sve države članice da se pobrinu za to da su sustavi za praćenje drva u potpunosti operativni, a sankcije u područja šumarstva razmjerne i obeshrabrujuće radi učinkovitog odvraćanja od nezakonite sječe; izražava duboku zabrinutost zbog toga što kazne trenutačno nisu razmjerne vrijednosti proizvoda od drvne sirovine i zbog toga što se dotičnim subjektima ponekad izriču samo opomene ili vrlo niske administrativne kazne; poziva države članice da osiguraju instrumente za poboljšanje aktivnosti nacionalnih tijela nadležnih za šumarstvo, da po potrebi povećaju broj službenika kaznenog progona, da djelotvorno pokrenu pravne radnje i kaznene postupke u slučajevima nezakonite sječe, na temelju dokaza koje je prikupila policija ili na koje su policiju uputile treće strane; poziva na to da se u reviziji Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava predvide kazneni postupci, uključujući protiv privatnih osoba; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva sve države članice da razmjenjuju najbolje prakse među tijelima kaznenog progona kako bi se potaknula borba protiv svih s time povezanih nezakonitih praksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da se pobrinu za to da javni pristup informacijama o okolišu, kao i sudjelovanje javnosti u donošenju odluka i pravosuđu u vezi s planovima gospodarenja šumama, budu predviđeni u skladu s Aarhuškom uredbom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da je potrebna ispravna procjena utjecaja planova gospodarenja šumama na okoliš i da je potrebno da države članice revidiraju one planove koji nisu u skladu s nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog napada na službenike u području šumarstva, lugare, službenike za izvršavanje zakonadavstva, aktiviste za zaštitu okoliša i istraživačke novinare, uključujući smrtonosne napade, te podsjeća da te napade često provode pojedinci ili dobro organizirane i dobro opremljene bande koje sudjeluju u nezakonitoj sječi, sve većem nasilju i čestim zastrašivanjima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva nacionalna tijela vlasti i tijela EU-a da poduzmu odvraćajuće i odlučne mjere kako bi se osiguralo potpuno poštovanje nacionalnog prava i prava EU-a u području zaštite okoliša; napominje da postupovni nedostaci i nedostajuće provjere smanjuju učinkovitost Uredbe o drvu u praksi; potiče suzakonodavce EU-a da iskoriste priliku koju su pružili pregovori o Prijedlogu uredbe o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma (COM(2021)0706) kako bi izvukli pouke iz primjene i provedbe Uredbe EU-a o drvu te poboljšali status nadležnih tijela država članica, odredbe o količini i kvaliteti njihovih kontrola, njihove odnose i interakciju s nadležnim tijelima drugih država članica te drugim nacionalnim tijelima i Komisijom; poziva države članice da strogo provode odredbe relevantnog zakonodavstva koje je trenutačno na snazi zabranom upotrebe nezakonitog drva i stavljanja istog na tržište EU-a; poziva na to da se nezakonita sječa smatra kaznenim djelom, da podliježe odgovarajućim kaznenim sankcijama i da se uključi u područje primjene revidirane Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava te poziva na pojačanu europsku suradnju u borbi protiv nezakonite sječe; poziva na donošenje jedinstvene definicije nezakonite sječe kao kaznenog djela protiv okoliša u svim državama članicama kako bi se osiguralo da se za jednako kršenje prava zbog nezakonite sječe u cijelom EU-u primjenjuju usklađeni postupci i kazne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost preventivnih mjera za smanjenje ekološke i gospodarske štete te rizika za ljudski život prouzročenih nezakonitom sječom; uviđa da je u državama članicama u posljednje vrijeme postignut određen napredak jer je došlo do poboljšanja u praćenju drva te preispitivanju i pooštravanju kazni predviđenih u nacionalnom zakonodavstvu za borbu protiv nezakonite sječe; naglašava da su potrebni odgovarajući planovi za obnovu područja na kojima se stanje okoliša pogoršalo u tim državama članicama; podsjeća da koordinirani europski pristup i preventivne mjere mogu pomoći u borbi protiv nezakonite sječe; poziva države članice da unaprijede kvalitetu i cjelovitost svojih sustava praćenja šuma kako bi mogle donijeti čvrste zaključke o učinkovitosti planova upravljanja šumama unutar mreže Natura 2000; napominje da bi za osiguravanje zadovoljavajuće ocjene učinkovitosti mjera povezanih s mrežom Natura 2000 nadzor trebao uključivati prikupljanje većeg broja podataka o područjima unutar i izvan mreže te o kvaliteti upravljanja očuvanjem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da revidira Uredbu EU-a o drvu i proširi njezinu primjenu na svu drvnu sirovinu i proizvode od drva koji se prodaju na europskom tržištu kako bi se osigurali jednaki uvjeti i izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava velik javni interes za borbu protiv nezakonite sječe, kao što je izraženo u predstavkama br. 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 i 1056/2021 upućenima Odboru za predstavke, u kojima se osuđuje povećanje nezakonite sječe, često zbog slabe provedbe zakonodavstva EU-a u zaštićenim područjima ili zaustavljenih satelitskih nadzornih sustava, kao i sve veći broj slučajeva agresije na šumske radnike, aktiviste i novinare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da donesu odgovarajuće mjere kaznenog progona kako bi se suzbila nezakonita sječa te zaštitili borci za zaštitu okoliša, novinari i zviždači; poziva države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi se spriječilo da pravosudna tijela odbace predmete povezane s nezakonitom sječom; prepoznaje aktivnu ulogu i uključenost civilnog društva, uključujući nevladine organizacije i borce za zaštitu okoliša, u zagovaranju djelovanja u području klime i zaštite biološke raznolikosti te poziva EU da podupre takve aktivnosti; naglašava da je potrebno zajamčiti sudjelovanje civilnog društva u okviru transparentnosti utvrđenom u članku 13. Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da predvodi borbu protiv nezakonite sječe na svjetskoj razini i da promiče provedbu jedinstvene, jasne i međunarodno priznate definicije vrste aktivnosti koje su obuhvaćene konceptom „nezakonite sječe” kako bi se riješile trenutačne rupe u zakonu koje omogućuju neusklađenost sa standardom; pozdravlja, kao prvi korak, prijedlog uredbe o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da često ocjenjuju dostupne podatke na temelju zemaljskih tehnologija praćenja i daljinskog istraživanja, kao što je satelitsko snimanje svih pošumljenih područja mreže Natura 2000, da poduzmu odgovarajuće mjere, uključujući pokretanje postupaka zbog povrede, ako se utvrde dokazi o šteti na tim područjima ili njihovu uništenju, te da te procjene i mjere objave; naglašava da je satelitsko snimanje učinkovitije ako se kombinira s podacima na licu mjesta te da se stoga podaci na licu mjesta ne bi smjeli zanemariti; poziva države članice da isprave štetu nanesenu zaštićenim šumskim staništima ili zaštićenim staništima šumskih vrsta na područjima mreže Natura 2000 pogođenima krčenjem šuma i nezakonitom sječom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da Komisija mora osigurati usklađenost s pravom EU-a; shvaća da je teret dokazivanja postojanja povrede na Komisiji, koja se u postupcima zbog povrede ne smije oslanjati ni na kakvu pretpostavku; međutim, naglašava da, iako je Komisija potvrdila da je pravilna primjena prava Unije i dalje prioritet, trajanje nekih slučajeva povrede, čak i ako Komisija ima dovoljno dokaza, upućuje na suprotno; smatra neodgovornim da u vrijeme kada je zakonodavstvo o okolišu najviše prekršeno, a europski zeleni plan s njim donosi nove inicijative, Glavna uprava Komisije za okoliš stalno i stalno nema dovoljno osoblja; žali zbog činjenice da se nezamjenjiva imovina gubi zbog nedjelovanja Komisije i rezova u proračunu EU-a za osoblje; predlaže da Komisija i države članice bolje odrede svoje prioritete; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da sustavno upotrebljava sva dostupna tehnološka dostignuća, kao što je daljinsko istraživanje, kako bi osigurala potpunu usklađenost s Uredbom EU-a o drvu i tako mogla sveobuhvatno ispitati stanje europskih šuma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apelira na Komisiju, Vijeće i države članice da poduzmu potrebne mjere za uspostavu i razvoj policijske suradnje koja uključuje nadležna tijela svih država članica radi sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela u šumarstvu i trgovine drvnom sirovinom koja je rezultat takvih aktivnosti; ističe da bi Komisija, Vijeće i države članice trebali sustavno ocjenjivati učinkovitost policijske suradnje i redovito je poboljšavati; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i Vijeće da pažljivo procijene moguće negativne posljedice koje bi promicanje šumske biomase kao pokretača energije moglo imati na šume EU-a, posebno u okviru pregovora o paketu za ostvarivanje cilja od 55 % i revizije Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (10) (RED III); |
| --- | --- |

25.

| 26. | traži od Komisije da promiče razmjenu najboljih praksi među državama članicama u borbi protiv pojave nezakonite sječe i njezinih posljedica, među ostalim u području zelene javne nabave i transparentnosti za potrošače u pogledu naziva poduzeća koja trguju nezakonito posječenim drvom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da pomno prati pravilnu provedbu Uredbe EU-a o drvu, Direktive o staništima, Direktive o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš i Direktive o zaštiti divljih ptica (11), kao i Aarhuške uredbe, s obzirom na to da nedostaci u provedbi zakonodavstva EU-a o okolišu mogu biti poticajni čimbenik koji dovodi do kaznenih djela protiv okoliša; napominje da njihovo kršenje može dovesti do ekoloških i ekoloških katastrofa kao što su degradacija i erozija tla, klizišta, poplave, izumiranje jedinstvenih divljih vrsta, krčenje šuma i nestanak posljednjih preostalih prašuma i starih šuma u EU-u; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da preispita trenutačne zakonodavne probleme i poboljša svoje kontrole kako bi se uklonile sve rupe u zakonu koje omogućuju upotrebu nezakonito posječenog drva u EU-u, kao što je trenutačno slučaj s tehnikama kao što je miješanje zakonito posječenog drva i nezakonito posječenog drva kako bi se potvrdilo podrijetlo takvog drva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da svoju trgovinsku politiku iskoristi za suzbijanje nezakonite sječe na međunarodnoj razini; naglašava da uvoz nezakonito posječenog drva iz zemalja koje nisu članice EU-a narušava europsko tržište i stvara nepravednu situaciju za europske proizvođače; podsjeća da upotreba tog nezakonitog drva također šteti zajednicama u kojima je posječeno i promiče nastavak nezakonite sječe drva i svih kaznenih djela povezanih s njime; pozdravlja skup obveznih pravila o dužnoj pažnji za poduzeća koja žele staviti određene proizvode na tržište EU-a, a koji je Komisija predložila u svojem prijedlogu uredbe o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnost provedbe projekata usmjerenih na promicanje gospodarenja šumama blisko prirodi te zaštite, obnove i očuvanja okoliša, uz istodobno podupiranje zajednica koje ovise o šumskim resursima razvojem kratkih lanaca opskrbe i ekoturizma; predlaže razvoj demokratskog upravljanja šumama i projekata u bliskoj suradnji s lokalnim vlastima, koje blisko surađuju s dionicima i lokalnim zajednicama, koje su izravno i neizravno najviše pogođene ekološkim promjenama i negativnim socioekonomskim učincima proizvodnje i trgovine drvnom sirovinom velikih razmjera; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EU i države članice da istraže daljnje mogućnosti suradnje u borbi protiv nezakonite sječe i njezinu sprečavanju; preporučuje da Komisija državama članicama osigura platformu za suradnju kako bi razvile i dodatno poboljšale nacionalne digitalne alate za praćenje šuma, prijavile slučajeve nezakonite sječe i omogućile brzu i učinkovitu prekograničnu intervenciju protiv nezakonite sječe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da preuzmu svoju primarnu odgovornost za zaštitu okoliša, uključujući šume, te da zajamče sigurnost lugara; podsjeća da je korupcija u javnim institucijama i dalje važan faktor zbog kojeg dolazi do nekažnjavanja nezakonite sječe i kaznenih djela protiv aktivista za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da što je više moguće usklade svoja pravila o nadzoru nezakonito posječenog drva kako bi se spriječilo iskorištavanje nezakonitih putova za distribuciju drva u skladu sa zakonodavstvom država članica u kojima su kontrole blage; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva tužitelje, istražitelje, čuvare i financijske stručnjake da udruže snage i udruže stručno znanje kako bi brzo i uspješno otkrili, istražili i kazneno gonili organizirani kriminal; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da bi sredstva EU-a mogla biti dostupna za naknadu za šumarsko-okolišne i klimatske usluge, poboljšanje otpornosti i ekološke vrijednosti šumskih ekosustava, obnovu, očuvanje i zaštitu šuma te naknadu za šumska područja u okviru mreže Natura 2000, uključujući za male vlasnike šuma; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaže uvođenje redovitog nadzora (uključujući sigurnosne/policijske patrole i zračni nadzor) u šumama i područjima u kojima se prevozi drvo ili u kojima se izvješćuje o nezakonitoj sječi drva ili prijevozu i trgovini drvnom sirovinom dobivenima takvim aktivnostima; naglašava potrebu za podizanjem razine osviještenosti policije o zločinu nezakonite sječe i poziva države članice da provedu posebno osposobljavanje službenika za provedbu zakona kako bi im se pružili praktični alati i kako bi im se pružile vještine i znanje koji su im potrebni za sprečavanje, otkrivanje i kazneni progon nezakonitih aktivnosti sječe te zaštitu aktivista za zaštitu okoliša, zviždača i osoblja odgovornog za upravljanje šumama; potiče države članice da surađuju kako bi osigurale pametno korištenje resursa za sprečavanje nepravilne provedbe te mjere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća da je nezakonita sječa često povezana s drugim oblicima kriminala kao što su nezakonita trgovina, korupcija, prijevara i pranje novca, uglavnom s prekograničnom dimenzijom; stoga naglašava potrebu da se informacije o nezakonitoj sječi smatraju ključnima za istragu drugih vrsta teških kaznenih djela i da se te informacije podijele s Europolom kako bi se olakšale prekogranične istrage; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je uspostava zelenog javnog tužitelja EU-a proširenjem mandata Ureda europskog javnog tužitelja, u skladu s člankom 86. stavkom 4. UFEU-a, način za poboljšanje provedbe i izvršenja zakonodavstva EU-a u području okoliša te za borbu protiv teških kaznenih djela protiv okoliša s prekograničnom dimenzijom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da dodijeli sredstva za borbu protiv nezakonite sječe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnost povećanja dostupnosti transparentnih, visokokvalitetnih podataka i prima na znanje cilj nove strategije EU-a za šume koji se odnosi na poboljšanje usklađenog prikupljanja podataka u tom pogledu; smatra da je nadogradnja postojećih struktura, posebno nacionalnih inventara šuma i europskog informacijskog sustava za šume, ključna za poboljšanje operativnog odgovora policijskih snaga u rješavanju aspekata kriminala u području šumarstva; prepoznaje potrebu za pravodobnim, čestim i usporedivim podacima u svim državama članicama za osnovne i primijenjene varijable povezane sa šumama; stoga podržava prijedlog okvira za promatranje šuma te izvješćivanje i prikupljanje podataka o šumama na razini EU-a; poziva države članice da prikupe podatke o inspekcijskim aktivnostima, broju utvrđenih kršenja te vrsti i veličini izrečenih sankcija; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice da povećaju razinu osviještenosti javnosti o borbi protiv nezakonite sječe i dostupnim alatima za izvješćivanje, tj. ciljanim komunikacijskim kampanjama; poziva države članice da u akademske kurikulume za djecu uključe pojam očuvanja šuma kao dio očuvanja prirodne baštine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da sudski postupci u području okoliša zahtijevaju od pravnih stručnjaka da posjeduju posebna znanja i kompetencije; stoga predlaže da države članice ojačaju ekološku komponentu sveučilišnih studija u području prava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da upotreba tehnologija daljinskog istraživanja kao što je satelitsko snimanje kao dopuna prikupljanju podataka iz inventara i inspekcija na terenu može pomoći nadležnim tijelima na razini EU-a i na nacionalnoj razini da preciznije i brže utvrde velika područja nezakonite sječe; ističe potrebu za kalibriranjem tih podataka podacima prikupljenima praćenjem na terenu kako bi se osigurala točnost nalaza; poziva države članice da u potpunosti iskoriste alate dostupne u okviru Satelitskog centra EU-a kako bi ojačale svoje kapacitete za borbu protiv nezakonite sječe; napominje da, iako se sječa šuma može otkriti satelitskim snimanjem, i dalje je izazov razlikovati zakonitu i nezakonitu sječu; naglašava da učinkovitost satelitskih resursa za suzbijanje nezakonite sječe ovisi o sposobnosti vlasti da upotrebljavaju informacije i koordiniraju ih s drugim alatima i bazama podataka (na tlu); smatra da satelitske snimke mogu nadopunjavati inspekcije na terenu i podatke iz inventara na terenu kao vrijedno sredstvo za otkrivanje nezakonite sječe i mogu pomoći u neizravnom izvođenju zaključka o postojanju nezakonite sječe na cestama izvan dopuštenih područja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na ključnu ulogu tehnoloških inovacija u borbi protiv nezakonite sječe i kaznenih djela protiv okoliša općenito; poziva Komisiju da izdvoji sredstva za tehnološku potporu državama članicama, što bi nacionalnim službenicima za izvršavanje zakonodavstva omogućilo da upotrebljavaju najbolje alate; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da bi misija za utvrđivanje činjenica na područjima pogođenima nezakonitom sječom pomogla u procjeni stvarnog stanja na terenu, glavnih čimbenika koji dovode do nezakonite sječe i učinaka na lokalno stanovništvo, kao i u utvrđivanju daljnjih koraka u određenim slučajevima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da zajamči da EU ne podupire inicijative i projekte koji bi doveli do nezakonite sječe i krčenja šuma ili drugih sličnih učinaka štetnih za okoliš; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(2)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(3)  SL L 197, 21.7.2001., str. 30.

(4)  SL L 264, 25.9.2006., str. 13.

(5)  SL L 356, 8.10.2021., str. 1.

(6)  https://www.europol.europa.eu/crime-areas-and-statistics/crime-areas/environmental-crime

(7)  U informativnoj obavijesti za nadležna tijela koja provode Uredbu EU-a o drvu iz lipnja i rujna 2020. navodi se sljedeće: „Iako je drvo koje je VGSM isporučio IKEA-i koje je certificiralo Vijeće za nadzor šuma (FSC), u izvješću se navodi da više od polovine drva posječenog u Velykyiju Bychkivu od travnja do lipnja 2018. nije bilo u skladu sa standardima FSC-a te je zapravo nezakonito posječeno.”.

(8)  Europska komisija, Izvješće: Studija o sustavima certificiranja i provjere u šumarskom sektoru i za proizvode na bazi drva, srpanj 2021.

(9)  SL L 328, 6.12.2008., str. 28.

(10)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

(11)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/28

---

P9_TA(2022)0263

Provedba i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku (Program 2030.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku (Program 2030.),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 18. studenoga 2020. naslovljen „Ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja – sveobuhvatan pristup” (SWD(2020)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 18. studenoga 2020. naslovljen „Ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja – sveobuhvatan pristup” (SWD(2020)0400),

| — | uzimajući u obzir publikaciju Odjela UN-a za ekonomska i socijalna pitanja iz 2022. naslovljenu „Dobra praksa u pogledu ciljeva održivog razvoja – zbirka uspješnih primjera i iskustava u provedbi ciljeva održivog razvoja – drugo izdanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Odjela UN-a za ekonomska i socijalna pitanja iz 2022. naslovljenu „Dobra praksa u pogledu ciljeva održivog razvoja – zbirka uspješnih primjera i iskustava u provedbi ciljeva održivog razvoja – drugo izdanje”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće UN-a o globalnom održivom razvoju iz 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće UN-a o globalnom održivom razvoju iz 2019.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 17. veljače 2021. o povećanju doprinosa EU-a multilateralizmu koji se temelji na pravilima (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 17. veljače 2021. o povećanju doprinosa EU-a multilateralizmu koji se temelji na pravilima (JOIN(2021)0003),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. o „Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. o „Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (1),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. siječnja 2019. o izvješću EU-a za 2019. o usklađenosti politika radi razvoja (SWD(2019)0020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. siječnja 2019. o izvješću EU-a za 2019. o usklađenosti politika radi razvoja (SWD(2019)0020),

| — | uzimajući u obzir okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i biološkoj raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i biološkoj raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) („Pariški sporazum”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) („Pariški sporazum”),

| — | uzimajući u obzir planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i njegovih država članica koje su u ime EU-a i njegovih država članica 6. ožujka 2015. Latvija i Komisija podnijele UNFCCC-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i njegovih država članica koje su u ime EU-a i njegovih država članica 6. ožujka 2015. Latvija i Komisija podnijele UNFCCC-u,

| — | uzimajući u obzir ažuriranje nacionalno utvrđenih doprinosa EU-a i njegovih država članica koje su u ime EU-a i njegovih država članica 17. prosinca 2020. Njemačka i Komisija podnijele UNFCCC-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažuriranje nacionalno utvrđenih doprinosa EU-a i njegovih država članica koje su u ime EU-a i njegovih država članica 17. prosinca 2020. Njemačka i Komisija podnijele UNFCCC-u,

| — | uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju UN-a o financiranju razvoja, održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju UN-a o financiranju razvoja, održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. o „Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. o „Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (2),

| — | uzimajući u obzir programe rada Komisije za 2020. (COM(2020)0037), 2021. (COM(2020)0690) i 2022. (COM(2021)0645) i upućivanja na ciljeve održivog razvoja u tim dokumentima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir programe rada Komisije za 2020. (COM(2020)0037), 2021. (COM(2020)0690) i 2022. (COM(2021)0645) i upućivanja na ciljeve održivog razvoja u tim dokumentima,

| — | uzimajući u obzir uključivanje ciljeva održivog razvoja u okvir za bolju regulativu, uključujući komunikaciju Komisije od 29. travnja 2021. naslovljenu „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (COM(2021)0219), radni dokument službi Komisije od 3. studenoga 2021. naslovljen „Smjernice za bolju regulativu” (SWD(2021)0305) i povezani paket instrumenata iz studenoga 2021., uključujući novi instrument #19 o ciljevima održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uključivanje ciljeva održivog razvoja u okvir za bolju regulativu, uključujući komunikaciju Komisije od 29. travnja 2021. naslovljenu „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (COM(2021)0219), radni dokument službi Komisije od 3. studenoga 2021. naslovljen „Smjernice za bolju regulativu” (SWD(2021)0305) i povezani paket instrumenata iz studenoga 2021., uključujući novi instrument #19 o ciljevima održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Programa Ujedinjenih naroda za razvoj za 2022. naslovljeno „Nove prijetnje ljudskoj sigurnosti u antropocenu zahtijevaju više solidarnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Programa Ujedinjenih naroda za razvoj za 2022. naslovljeno „Nove prijetnje ljudskoj sigurnosti u antropocenu zahtijevaju više solidarnosti”,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2019. na temu oceana i kriosfere u kontekstu klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2019. na temu oceana i kriosfere u kontekstu klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće o procjeni IPCC-a od 28. veljače 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: posljedice, prilagodba i ugroženost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće o procjeni IPCC-a od 28. veljače 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: posljedice, prilagodba i ugroženost”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Europskog parlamenta i Vijeća br. 466/2014/EU te stavljanju izvan snage Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EU) 2017/1601 i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Europskog parlamenta i Vijeća br. 466/2014/EU te stavljanju izvan snage Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EU) 2017/1601 i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009. (3),

| — | uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. koji su 18. ožujka 2015. donijele države članice UN-a na trećoj Svjetskoj konferenciji UN-a o smanjenju rizika od katastrofa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. koji su 18. ožujka 2015. donijele države članice UN-a na trećoj Svjetskoj konferenciji UN-a o smanjenju rizika od katastrofa,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Naš zajednički program”, koje je predstavljeno Općoj skupštini UN-a i dobilo njezin mandat Rezolucijom Opće skupštine UN-a 76/6 od 15. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Naš zajednički program”, koje je predstavljeno Općoj skupštini UN-a i dobilo njezin mandat Rezolucijom Opće skupštine UN-a 76/6 od 15. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. naslovljene „Izgradnja održive Europe do 2030. – dosadašnji napredak i sljedeći koraci”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. naslovljene „Izgradnja održive Europe do 2030. – dosadašnji napredak i sljedeći koraci”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2017. naslovljene „Održiva europska budućnost: odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2017. naslovljene „Održiva europska budućnost: odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (9),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. travnja 2019. naslovljene „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. travnja 2019. naslovljene „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. svibnja 2019. o evaluaciji Sedmog programa djelovanja za okoliš (COM(2019)0233), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. svibnja 2019. o evaluaciji Sedmog programa djelovanja za okoliš (COM(2019)0233),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš iz 2019. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš iz 2019. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurostata o praćenju napretka u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a za 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurostata o praćenju napretka u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a za 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: godišnja strategija održivog rasta 2021. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: godišnja strategija održivog rasta 2021. (11),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. naslovljeno „Pokazatelji prikladniji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja – doprinos civilnog društva” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. naslovljeno „Pokazatelji prikladniji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja – doprinos civilnog društva” (12),

| — | uzimajući u obzir izvješće o održivom razvoju za 2021. od 14. lipnja 2021. naslovljeno „Desetljeće djelovanja za ciljeve održivog razvoja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o održivom razvoju za 2021. od 14. lipnja 2021. naslovljeno „Desetljeće djelovanja za ciljeve održivog razvoja”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. lipnja 2021. naslovljene „Sveobuhvatan pristup za ubrzanje provedbe Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. – Bolja ponovna izgradnja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. lipnja 2021. naslovljene „Sveobuhvatan pristup za ubrzanje provedbe Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. – Bolja ponovna izgradnja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 26/2020 naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 26/2020 naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”,

| — | uzimajući u obzir Komisijin dokument za razmatranje od 30. siječnja 2019. naslovljen „Prema održivoj Europi do 2030.” (COM(2019)0022), a posebno njegov Prilog III. naslovljen „Sažetak Doprinosa platforme s više dionika za ciljeve održivog razvoja dokumentu za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.””, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin dokument za razmatranje od 30. siječnja 2019. naslovljen „Prema održivoj Europi do 2030.” (COM(2019)0022), a posebno njegov Prilog III. naslovljen „Sažetak Doprinosa platforme s više dionika za ciljeve održivog razvoja dokumentu za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.””,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0174/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0174/2022),

| A. | budući da se ni na europskoj, ni na međunarodnoj razini klimatski pravedna politika neće ostvariti bez okolišno, društveno i gospodarski održivog i uključivog razvoja; budući da je postizanje ciljeva održivog razvoja stoga ključan preduvjet za ostvarivanje pravedne i poštene tranzicije u skladu s Pariškim sporazumom i europskim zelenim planom; |
| --- | --- |

A.

budući da se ni na europskoj, ni na međunarodnoj razini klimatski pravedna politika neće ostvariti bez okolišno, društveno i gospodarski održivog i uključivog razvoja; budući da je postizanje ciljeva održivog razvoja stoga ključan preduvjet za ostvarivanje pravedne i poštene tranzicije u skladu s Pariškim sporazumom i europskim zelenim planom;

| B. | budući da učinak pandemije bolesti COVID-19 još nije u potpunosti poznat, ali je već uzrokovao znatno nazadovanje u pogledu ciljeva održivog razvoja, posebno u zemljama globalnog juga koje imaju slabe zdravstvene sustave i u kojima su stope cijepljenja i dalje vrlo niske, što je dovelo do daljnjih nejednakosti i siromaštva; budući da bi prema izvješću UN-a o financiranju održivog razvoja za 2021. pandemija bolesti COVID-19 mogla dovesti do „izgubljenog desetljeća” za održivi razvoj; budući da su najmanje razvijene zemlje posebno teško pogođene zbog svoje osjetljivosti na vanjske šokove; budući da je zdrav okoliš temelj održivog razvoja; budući da je, prema procjeni, indeks ljudskog razvoja 2020. prvi put u 30 godina od početka izračuna tog mjerila pretrpio „brz i dosad nezabilježen pad”; budući da je 2020. porasla stopa ekstremnog siromaštva, prvi put u 20 godina; budući da, s druge strane, razdoblje nakon pandemije bolesti COVID-19 predstavlja važnu priliku za preoblikovanje naših društava kako bi se ispunile težnje na kojima se temelje ciljevi održivog razvoja; budući da je prije pandemije bolesti COVID-19 procijenjena globalna godišnja razlika između dostupnog financiranja i iznosa potrebnog za postizanje ciljeva održivog razvoja iznosila 2,5 bilijuna USD; budući da se, prema jednoj od procjena, zbog gospodarske nesigurnosti i pada potrošnje povezanog s pandemijom u zemljama u razvoju ta razlika početkom 2021. povećala za 50 %, na 3,7 bilijuna USD; budući da bi novi Posebni odbor Parlamenta za pandemiju bolesti COVID-19: stečena iskustva i preporuke za budućnost mogao istražiti utjecaj pandemije na ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

B.

budući da učinak pandemije bolesti COVID-19 još nije u potpunosti poznat, ali je već uzrokovao znatno nazadovanje u pogledu ciljeva održivog razvoja, posebno u zemljama globalnog juga koje imaju slabe zdravstvene sustave i u kojima su stope cijepljenja i dalje vrlo niske, što je dovelo do daljnjih nejednakosti i siromaštva; budući da bi prema izvješću UN-a o financiranju održivog razvoja za 2021. pandemija bolesti COVID-19 mogla dovesti do „izgubljenog desetljeća” za održivi razvoj; budući da su najmanje razvijene zemlje posebno teško pogođene zbog svoje osjetljivosti na vanjske šokove; budući da je zdrav okoliš temelj održivog razvoja; budući da je, prema procjeni, indeks ljudskog razvoja 2020. prvi put u 30 godina od početka izračuna tog mjerila pretrpio „brz i dosad nezabilježen pad”; budući da je 2020. porasla stopa ekstremnog siromaštva, prvi put u 20 godina; budući da, s druge strane, razdoblje nakon pandemije bolesti COVID-19 predstavlja važnu priliku za preoblikovanje naših društava kako bi se ispunile težnje na kojima se temelje ciljevi održivog razvoja; budući da je prije pandemije bolesti COVID-19 procijenjena globalna godišnja razlika između dostupnog financiranja i iznosa potrebnog za postizanje ciljeva održivog razvoja iznosila 2,5 bilijuna USD; budući da se, prema jednoj od procjena, zbog gospodarske nesigurnosti i pada potrošnje povezanog s pandemijom u zemljama u razvoju ta razlika početkom 2021. povećala za 50 %, na 3,7 bilijuna USD; budući da bi novi Posebni odbor Parlamenta za pandemiju bolesti COVID-19: stečena iskustva i preporuke za budućnost mogao istražiti utjecaj pandemije na ciljeve održivog razvoja;

| C. | budući da prema Izvješću UN-a o globalnom održivom razvoju objavljenom 2019. i indeksu ciljeva održivog razvoja Mreže UN-a za rješenja za održivi razvoj (SDSN) za 2020., nijedna zemlja, a to se odnosi i na europske zemlje, nije na dobrom putu da do 2030. ostvari sve ciljeve održivog razvoja; budući da se prema Izvješću o europskom održivom razvoju za 2021. prosjek zemalja EU-a na indeksu ciljeva održivog razvoja 2020. nije poboljšao, prvi put od proglašenja ciljeva održivog razvoja; budući da je, prema Gospodarskoj komisiji UN-a za Europu, Europa na dobrom putu da ostvari samo 26 od 169 ciljnih vrijednosti, odnosno 15 %; budući da su prema indeksu ciljeva održivog razvoja SDSN-a za 2021. zemlje OECD-a najbliže postizanju ciljnih vrijednosti iz Programa održivog razvoja do 2030., ali da te zemlje generiraju i najveći negativni vanjski učinak, čime se umanjuje sposobnost drugih zemalja da ostvare svoje ciljne vrijednosti; |
| --- | --- |

C.

budući da prema Izvješću UN-a o globalnom održivom razvoju objavljenom 2019. i indeksu ciljeva održivog razvoja Mreže UN-a za rješenja za održivi razvoj (SDSN) za 2020., nijedna zemlja, a to se odnosi i na europske zemlje, nije na dobrom putu da do 2030. ostvari sve ciljeve održivog razvoja; budući da se prema Izvješću o europskom održivom razvoju za 2021. prosjek zemalja EU-a na indeksu ciljeva održivog razvoja 2020. nije poboljšao, prvi put od proglašenja ciljeva održivog razvoja; budući da je, prema Gospodarskoj komisiji UN-a za Europu, Europa na dobrom putu da ostvari samo 26 od 169 ciljnih vrijednosti, odnosno 15 %; budući da su prema indeksu ciljeva održivog razvoja SDSN-a za 2021. zemlje OECD-a najbliže postizanju ciljnih vrijednosti iz Programa održivog razvoja do 2030., ali da te zemlje generiraju i najveći negativni vanjski učinak, čime se umanjuje sposobnost drugih zemalja da ostvare svoje ciljne vrijednosti;

| D. | budući da nova geopolitička i humanitarna situacija izazvana nezakonitom ruskom invazijom i ratom u Ukrajini ima golem utjecaj na globalno ostvarenje ciljeva održivog razvoja, posebno u pogledu borbe protiv nejednakosti, siromaštva i gladi, te bi mogla otežati njihovo ostvarenje do 2030.; budući da je, kako bi se uzele u obzir posljedice bolesti COVID-19 i globalne posljedice ruske invazije na Ukrajinu, hitno potreban novi politički poticaj za postizanje ciljeva održivog razvoja; budući da je u tom smislu potrebno financirati obnovljive izvora energije kako bi se osigurala usklađenost s ciljevima Programa održivog razvoja do 2030. i u budućnosti izbjegao globalni financijski pritisak u energetskom sektoru; |
| --- | --- |

D.

budući da nova geopolitička i humanitarna situacija izazvana nezakonitom ruskom invazijom i ratom u Ukrajini ima golem utjecaj na globalno ostvarenje ciljeva održivog razvoja, posebno u pogledu borbe protiv nejednakosti, siromaštva i gladi, te bi mogla otežati njihovo ostvarenje do 2030.; budući da je, kako bi se uzele u obzir posljedice bolesti COVID-19 i globalne posljedice ruske invazije na Ukrajinu, hitno potreban novi politički poticaj za postizanje ciljeva održivog razvoja; budući da je u tom smislu potrebno financirati obnovljive izvora energije kako bi se osigurala usklađenost s ciljevima Programa održivog razvoja do 2030. i u budućnosti izbjegao globalni financijski pritisak u energetskom sektoru;

| E. | budući da EU-a u svaku unutarnju ili vanjsku politiku za koju je vjerojatno da će utjecati na zemlje u razvoju ima obvezu uvrstiti ciljeve razvojne suradnje, kako je utvrđeno člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; budući da je postizanje usklađenosti u svim politikama EU-a ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja diljem svijeta; budući da je usklađenost politika radi održivog razvoja pristup koji podrazumijeva holističko integriranje različitih dimenzija održivog razvoja u sve faze donošenja politika te je ključan element napora EU-a za provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; budući da se Komisija u svojemu radnom dokumentu od 18. studenoga 2021. naslovljenom „Ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja – sveobuhvatan pristup” obvezala da će u provedbi ciljeva održivog razvoja zauzeti pristup kojim se obuhvaćaju „sve razine vlasti”, a koji će koordinirati predsjednica von der Leyen; budući da će prijelaz na ekonomiju dobrobiti, koja planetu daje više nego što od njega uzima, uvršten u osmi program djelovanja EU-a za okoliš i potvrđen kao jedan od prioritetnih ciljeva do 2030. i do 2050., zahtijevati da EU razvije više holistički pristup oblikovanju politika; |
| --- | --- |

E.

budući da EU-a u svaku unutarnju ili vanjsku politiku za koju je vjerojatno da će utjecati na zemlje u razvoju ima obvezu uvrstiti ciljeve razvojne suradnje, kako je utvrđeno člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; budući da je postizanje usklađenosti u svim politikama EU-a ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja diljem svijeta; budući da je usklađenost politika radi održivog razvoja pristup koji podrazumijeva holističko integriranje različitih dimenzija održivog razvoja u sve faze donošenja politika te je ključan element napora EU-a za provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; budući da se Komisija u svojemu radnom dokumentu od 18. studenoga 2021. naslovljenom „Ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja – sveobuhvatan pristup” obvezala da će u provedbi ciljeva održivog razvoja zauzeti pristup kojim se obuhvaćaju „sve razine vlasti”, a koji će koordinirati predsjednica von der Leyen; budući da će prijelaz na ekonomiju dobrobiti, koja planetu daje više nego što od njega uzima, uvršten u osmi program djelovanja EU-a za okoliš i potvrđen kao jedan od prioritetnih ciljeva do 2030. i do 2050., zahtijevati da EU razvije više holistički pristup oblikovanju politika;

| F. | budući da su Parlament, Vijeće i Europsko vijeće u više navrata otkad je 2015. donesen Program održivog razvoja do 2030. pozvali Komisiju da donese sveobuhvatnu strategiju za potpunu provedbu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da su Parlament, Vijeće i Europsko vijeće u više navrata otkad je 2015. donesen Program održivog razvoja do 2030. pozvali Komisiju da donese sveobuhvatnu strategiju za potpunu provedbu ciljeva održivog razvoja;

| G. | budući da postoji snažna međuovisnost zdravstvenih kriza, okolišnih kriza i klimatskih kriza; budući da će u predstojećim godinama te krize rasti, posebno zbog klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji snažna međuovisnost zdravstvenih kriza, okolišnih kriza i klimatskih kriza; budući da će u predstojećim godinama te krize rasti, posebno zbog klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti;

| H. | budući da je u više zemalja u razvoju ograničena sposobnost prikupljanja podataka na temelju kojih se formiraju pokazatelji ciljeva održivog razvoja, što može ozbiljno otežati procjenu ostvarenog napretka; |
| --- | --- |

H.

budući da je u više zemalja u razvoju ograničena sposobnost prikupljanja podataka na temelju kojih se formiraju pokazatelji ciljeva održivog razvoja, što može ozbiljno otežati procjenu ostvarenog napretka;

| I. | budući da jaz između najbogatijih i najsiromašnijih ljudi i zemalja stalno raste; budući da je smanjenje nejednakosti (cilj održivog razvoja br. 10) od strateške važnosti i da bi ono trebalo biti postavljeno u središte zajedničkih napora za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

I.

budući da jaz između najbogatijih i najsiromašnijih ljudi i zemalja stalno raste; budući da je smanjenje nejednakosti (cilj održivog razvoja br. 10) od strateške važnosti i da bi ono trebalo biti postavljeno u središte zajedničkih napora za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030.;

| J. | budući da ciljevi održivog razvoja obuhvaćaju sva glavna pitanja s kojima je čovječanstvo suočeno i da nisu isključivo povezani s razvojnim politikama, već se odnose i na opće javne politike na europskoj razini; |
| --- | --- |

J.

budući da ciljevi održivog razvoja obuhvaćaju sva glavna pitanja s kojima je čovječanstvo suočeno i da nisu isključivo povezani s razvojnim politikama, već se odnose i na opće javne politike na europskoj razini;

| K. | budući da je EU, preuzevši obvezu realizirati Program održivog razvoja do 2030., prepoznao da je dostojanstvo pojedinca temeljno pitanje i da bi ciljeve tog programa trebalo ostvariti za sve narode, ljude i segmente društva; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU, preuzevši obvezu realizirati Program održivog razvoja do 2030., prepoznao da je dostojanstvo pojedinca temeljno pitanje i da bi ciljeve tog programa trebalo ostvariti za sve narode, ljude i segmente društva;

| L. | budući da su Europski parlament i nacionalni parlamenti također odgovorni za to da svi njihovi postupci budu prožeti pitanjem održivog razvoja, a ne izolirani; |
| --- | --- |

L.

budući da su Europski parlament i nacionalni parlamenti također odgovorni za to da svi njihovi postupci budu prožeti pitanjem održivog razvoja, a ne izolirani;

| M. | budući da su sve veće nejednakosti, klimatske promjene, gubitak biološke raznolikosti i sve veća proizvodnja otpada pitanja na koja ciljevi održivog razvoja pružaju odgovor; budući da se sva ta pitanja negativno odražavaju na životne uvjete ljudi; |
| --- | --- |

M.

budući da su sve veće nejednakosti, klimatske promjene, gubitak biološke raznolikosti i sve veća proizvodnja otpada pitanja na koja ciljevi održivog razvoja pružaju odgovor; budući da se sva ta pitanja negativno odražavaju na životne uvjete ljudi;

| N. | budući da je višedionička platforma EU-a na visokoj razini za provedbu ciljeva održivog razvoja, koja je djelovala od 2017. do 2019., uspostavljena radi pružanja potpore i savjeta Komisiji te je poslužila kao forum za međusektorsku razmjenu iskustava i najboljih praksi i na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i na razini EU-a u okviru kojeg su bili okupljeni dionici iz civilnog društva, nevladinih organizacija te privatnog i korporativnog sektora; |
| --- | --- |

N.

budući da je višedionička platforma EU-a na visokoj razini za provedbu ciljeva održivog razvoja, koja je djelovala od 2017. do 2019., uspostavljena radi pružanja potpore i savjeta Komisiji te je poslužila kao forum za međusektorsku razmjenu iskustava i najboljih praksi i na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i na razini EU-a u okviru kojeg su bili okupljeni dionici iz civilnog društva, nevladinih organizacija te privatnog i korporativnog sektora;

| O. | budući da bi, s obzirom na sve navedeno, europska strategija upravljanja kojom bi se ciljevi održivog razvoja integrirali u transverzalni pristup omogućila veću usklađenost i učinkovitost javnih politika; budući da bi, primjerice, cilj održivog razvoja br. 14 (život ispod vode), kojim se poziva na očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa za održivi razvoj, trebalo provesti u okviru integrirane pomorske politike; |
| --- | --- |

O.

budući da bi, s obzirom na sve navedeno, europska strategija upravljanja kojom bi se ciljevi održivog razvoja integrirali u transverzalni pristup omogućila veću usklađenost i učinkovitost javnih politika; budući da bi, primjerice, cilj održivog razvoja br. 14 (život ispod vode), kojim se poziva na očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa za održivi razvoj, trebalo provesti u okviru integrirane pomorske politike;

| P. | budući da je globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja slabo razumljiv zbog nedostatnih kapaciteta za praćenje, posebno u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

P.

budući da je globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja slabo razumljiv zbog nedostatnih kapaciteta za praćenje, posebno u zemljama u razvoju;

| Q. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala već postojeće probleme s dugom u zemljama u razvoju, što je dodatno ugrozilo njihove napore da mobiliziraju dostatna sredstva za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; budući da su stoga hitno potrebni dodatni napori u pogledu otpisa duga kako bi se izbjeglo da veliki broj zemalja u razvoju ne bude u stanju ispuniti svoje obveze i omogućila ulaganja u oporavak i ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

Q.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala već postojeće probleme s dugom u zemljama u razvoju, što je dodatno ugrozilo njihove napore da mobiliziraju dostatna sredstva za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; budući da su stoga hitno potrebni dodatni napori u pogledu otpisa duga kako bi se izbjeglo da veliki broj zemalja u razvoju ne bude u stanju ispuniti svoje obveze i omogućila ulaganja u oporavak i ciljeve održivog razvoja;

| R. | budući da su prema šestom izvješću IPCC-a iz 2022. klimatske promjene smanjile sigurnost opskrbe hranom i vodom, što otežava napore za postizanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

R.

budući da su prema šestom izvješću IPCC-a iz 2022. klimatske promjene smanjile sigurnost opskrbe hranom i vodom, što otežava napore za postizanje ciljeva održivog razvoja;

| S. | budući da ciljevi održivog razvoja također imaju podnacionalnu i lokalnu dimenziju; |
| --- | --- |

S.

budući da ciljevi održivog razvoja također imaju podnacionalnu i lokalnu dimenziju;

| T. | budući da su oceani veliki rezervoari biološke raznolikosti i primarni regulator globalne klime; budući da je njihovo očuvanje ključno za održivi razvoj te da se time doprinosi iskorjenjivanju siromaštva i osiguravanju održivih životnih prihoda i sigurnosti opskrbe hranom za milijarde ljudi; |
| --- | --- |

T.

budući da su oceani veliki rezervoari biološke raznolikosti i primarni regulator globalne klime; budući da je njihovo očuvanje ključno za održivi razvoj te da se time doprinosi iskorjenjivanju siromaštva i osiguravanju održivih životnih prihoda i sigurnosti opskrbe hranom za milijarde ljudi;

| U. | budući da su ciljevi održivog razvoja univerzalni i nedjeljivi; budući da su oni zajednički i primjenjivi na sve aktere, uključujući javni i privatni sektor, civilno društvo i socijalne partnere; |
| --- | --- |

U.

budući da su ciljevi održivog razvoja univerzalni i nedjeljivi; budući da su oni zajednički i primjenjivi na sve aktere, uključujući javni i privatni sektor, civilno društvo i socijalne partnere;

| V. | budući da je 17 ciljeva održivog razvoja sa 169 ciljnih vrijednosti i pratećih pokazatelja jedini globalno zajednički i politički dogovoreni okvir za politike utemeljene na dokazima; |
| --- | --- |

V.

budući da je 17 ciljeva održivog razvoja sa 169 ciljnih vrijednosti i pratećih pokazatelja jedini globalno zajednički i politički dogovoreni okvir za politike utemeljene na dokazima;

Uvod

| 1. | ponovno potvrđuje svoju predanost Programu održivog razvoja do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja te obećanje da nijedna osoba i područje neće biti zapostavljeni; u svjetlu trenutačnih i budućih pandemija i posljedica rata u Ukrajini ističe da je Program održivog razvoja do 2030. jedinstven put prema ekonomiji dobrobiti kako bi se ponovno izgradio ravnopravniji, pravedniji, uključiviji, održiviji i otporniji svijet; potvrđuje da su ciljevi održivog razvoja zajednički briga čovječanstva; potiče Komisiju da poduzme mjere za borbu protiv klimatskih promjena te da poštuje i promiče ljudska prava, pravo na zdravlje, lokalne zajednice, izbjeglice i migrante, djecu, manjinske skupine, osobe u ranjivom položaju, pravo na razvoj, rodnu ravnopravnost, osnaživanje žena i međugeneracijsku jednakost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je preostalo manje od osam godina za postizanje ciljnih vrijednosti Programa održivog razvoja do 2030. i da je UN dvadesete godine 21. stoljeća proglasio desetljećem djelovanja za održivi razvoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da će ostvarenje Programa održivog razvoja do 2030. doprinijeti postizanju pravedne i uključive zelene i digitalne tranzicije, u skladu s ambicijama i mjerama EU-a navedenima u europskom zelenom planu i Digitalnom kompasu do 2030.; |
| --- | --- |

3.

Upravljanje

| 4. | pozdravlja predanost predsjednice Komisije pristupu koji obuhvaća sve razine vlasti za provedbu ciljeva održivog razvoja u Uniji i uključivanju ciljeva održivog razvoja u portfelje svih povjerenika; stoga poziva Komisiju i njezinu predsjednicu da detaljnije pokažu kako se na razini EU-a pri provedbi ciljeva održivog razvoja provodi pristup koji obuhvaća sve razine vlasti; međutim, tvrdi da takav pristup može biti učinkovit samo uz vodstvo na najvišoj razini i konkretan plan kojim će se osigurati dosljedno djelovanje u cijeloj Komisiji; žali zbog toga što od 2019. ne postoji povjerenik koji bi bio isključivo odgovoran za unutarnju i vanjsku provedbu i koordinaciju ciljeva održivog razvoja, što je dovelo do fragmentiranog pristupa, koji je u suprotnosti s načelom usklađenosti politika radi održivog razvoja; osim toga, predlaže da Komisija imenuje posebnog izaslanika za ciljeve održivog razvoja, koji će odgovarati nadležnom povjereniku, kako bi se vanjskim djelovanjem EU-a promicalo dosljedno djelovanje u pogledu ciljeva održivog razvoja na globalnoj razini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja da je, kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja, Programu održivog razvoja do 2030. potrebna visoka razina društvenog legitimiteta i korjenit politički zaokret, što se može postići samo ako se na ciljeve održivog razvoja gleda kao na priliku za građane; u tom pogledu naglašava važnost medija; podsjeća da su važnost strukturiranog angažmana dionika i partnerstava s više dionika u središtu ciljeva održivog razvoja; duboko žali zbog toga što 2019. nije produljen mandat platforme s više dionika i poziva na njezinu hitnu ponovnu uspostavu ili stvaranje novog mehanizma za strukturirani angažman s uravnoteženom, raznolikom i demokratskom zastupljenošću koja obuhvaća organizacije civilnog društva, organizacije utemeljene na zajednici, privatni sektor (uključujući mala i srednja poduzeća te organizacije pod vodstvom proizvođača), sindikate, zadruge, akademsku zajednicu i istraživačke ustanove, regionalne i lokalne vlasti te marginalizirane skupine; ističe ključnu ulogu svakog od tih dionika jer oni pomno prate kako vlade provode ciljeve održivog razvoja i izravno doprinose održivom razvoju; poziva na snažniji angažman tih skupina i savjetovanje s njima; naglašava da bi platforma s više dionika trebala sustavno surađivati s Radnom skupinom za Program održivog razvoja do 2030. kako bi se osiguralo istinsko sudjelovanje država članica; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da manjak odgovornosti, transparentnosti i dobrog upravljanja izrazito negativno utječu na provedbu Programa održivog razvoja do 2030., kako u razvijenim zemljama tako i u zemljama u razvoju, te ističe potrebu za promicanjem integriteta i borbe protiv korupcije radi ubrzavanja provedbe ciljeva održivog razvoja i dosljednog praćenja napretka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe činjenicu da bi napori za uključivanje ciljeva održivog razvoja u sve unutarnje i vanjske politike EU-a trebali nadići razinu pripreme pregleda stanja; podsjeća da mnoge unutarnje politike EU-a ne samo da doprinose provedbi ciljeva održivog razvoja, već imaju i vrlo izražen okolišni, društveni i gospodarski učinak prelijevanja na zemlje u razvoju te na ranjive skupine i stanovništvo; stoga ustraje u tome da se unutarnje i vanjsko djelovanje EU-a mora dodatno koordinirati kako bi se ostvario daljnji napredak na globalnoj razini; ističe važnost integriranog pristupa za koji bi bila potrebna sistemska rješenja; uviđa napredak postignut u izgradnji kapaciteta, ali naglašava da je potrebno poboljšati usklađivanje i koordinaciju aktivnosti izgradnje kapaciteta diljem EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | snažno potiče veću usklađenost politika radi razvoja u ključnom zakonodavnom paketu „Spremni za 55 % (13)”, zajedničkoj poljoprivrednoj politici, zajedničkoj ribarstvenoj politici, zajedničkoj trgovinskoj politici te u radu Komisije općenito; žali što je zbog nepostojanja strategije za provedbu ciljeva održivog razvoja teže postići usklađenost politika jer ne postoje jasne, mjerljive i vremenski ograničene ciljne vrijednosti na razini EU-a o kojima bi se izvješćivalo za sve ciljeve održivog razvoja; poziva na to da se održivi razvoj postavi kao prioritet i da ga se uključi u cijeli ciklus politike (osmišljavanje, provedbu i evaluaciju) te da se sve njegove dimenzije sustavno uzimaju u obzir u procjenama učinka i zahtjevima za objavljivanje i vanjsko izvješćivanje; predlaže da Komisija provede unutarnju reviziju kako bi se osigurala usklađenost unutarnjih i vanjskih politika EU-a; ističe da bi ciljevi održivog razvoja trebali biti okosnica europskih javnih politika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da donese novu strategiju EU-a na visokoj razini za provedbu Programa održivog razvoja do 2030., kako je zatražilo Europsko vijeće u listopadu 2018., na temelju rezolucija i političkih direktiva EU-a usmjerenih na postizanje ciljeva održivog razvoja s obzirom na to da je za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. preostalo manje od osam godina te je stoga potrebna hitna provedba, u skladu s Desetljećem djelovanja za ostvarenje globalnih ciljeva; smatra da bi se takvom strategijom trebalo definirati barem sljedeće:






  (a) | novi okvir upravljanja, pod vodstvom povjerenika koji je isključivo odgovoran za provedbu ciljeva održivog razvoja u svim portfeljima i koji će se sustavno savjetovati s novom platformom s više dionika; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

novi okvir upravljanja, pod vodstvom povjerenika koji je isključivo odgovoran za provedbu ciljeva održivog razvoja u svim portfeljima i koji će se sustavno savjetovati s novom platformom s više dionika;

| (b) | revidirani skup konkretnih i vremenski ograničenih ciljnih vrijednosti na razini EU-a kako bi se ojačale ambicije i konkretne mjere za njihovo postizanje; |
| --- | --- |

(b)

revidirani skup konkretnih i vremenski ograničenih ciljnih vrijednosti na razini EU-a kako bi se ojačale ambicije i konkretne mjere za njihovo postizanje;

| (c) | ažurirani sustav praćenja i pokazatelje, uzimajući u obzir unutarnji i vanjski učinak EU-a na globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

(c)

ažurirani sustav praćenja i pokazatelje, uzimajući u obzir unutarnji i vanjski učinak EU-a na globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja;

| (d) | jedinstveni financijski plan za postizanje ciljeva održivog razvoja EU-a, povezan s navedenim ciljnim vrijednostima; |
| --- | --- |

(d)

jedinstveni financijski plan za postizanje ciljeva održivog razvoja EU-a, povezan s navedenim ciljnim vrijednostima;

| (e) | plan za diplomaciju EU-a u području ciljeva održivog razvoja i međunarodnu suradnju, pod vodstvom posebnog izaslanika za ciljeve održivog razvoja, kako bi se osigurala pravedna raspodjela tereta i jednaki uvjeti za sve; |
| --- | --- |

(e)

plan za diplomaciju EU-a u području ciljeva održivog razvoja i međunarodnu suradnju, pod vodstvom posebnog izaslanika za ciljeve održivog razvoja, kako bi se osigurala pravedna raspodjela tereta i jednaki uvjeti za sve;

poziva predsjednike Parlamenta, Komisije i Vijeća da uz tu strategiju prilože međuinstitucijsku izjavu u kojoj će potvrditi predanost EU-a Programu održivog razvoja do 2030.; naglašava da bi ta strategija trebala biti objavljena najkasnije do lipnja 2023. kako bi EU imao vodeću ulogu u oživljavanju Programa održivog razvoja do 2030. na sastanku na vrhu o ciljevima održivog razvoja u rujnu 2023.; naglašava da bi strategiju trebalo redovito preispitivati i popratiti korektivnim mjerama u područjima u kojima se smatra da je napredak usporen ili nedovoljan;

| 10. | naglašava da je koordinacija unutar institucija EU-a i među njima preduvjet za povećanje učinkovitosti djelovanja EU-a; poziva na osnivanje međuinstitucijske radne skupine za olakšavanje strukturiranog dijaloga o ciljevima održivog razvoja, koja bi se sastojala od predstavnika Parlamenta, Komisije i Vijeća; smatra da bi radna skupina, koja bi se trebala sastajati svaka tri mjeseca, trebala preuzeti odgovornost za koordinaciju napora EU-a za interno i globalno ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; vjeruje da će Komisija redovito obavještavati suzakonodavce o razvoju politika i mjerama poduzetima za provedbu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja uključivanje ciljeva održivog razvoja u reviziju paketa instrumenata za bolju regulativu koja je provedena 2021., uključujući komunikaciju, smjernice i sam paket instrumenata, a posebno namjenski alat za provedbu ciljeva održivog razvoja i navođenje relevantnih pokazatelja ciljeva održivog razvoja za različite vrste učinaka; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi se donošenje nove sveobuhvatne provedbene strategije trebalo temeljiti na pristupu odozdo prema gore te da bi mu trebao prethoditi pregled stanja ciljeva održivog razvoja, kao i opširan, strukturirani, uključiv i smislen postupak participativnog savjetovanja s javnošću, uz plan znatnog otvaranja prema javnosti i angažmana s građanima, uključujući civilno društvo, relevantne predstavnike industrije i, općenitije, privatni sektor, sindikate, akademsku zajednicu, regionalne i lokalne vlade, manjine i ranjive skupine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da se pripremi za sljedeći program UN-a za razdoblje nakon 2030. tako što će izraditi plan ciljnih vrijednosti i mjera za planiranje sljedećih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

13.

Praćenje

| 14. | poziva Parlament da imenuje stalnog izvjestitelja za provedbu ciljeva održivog razvoja koji će surađivati s Predsjedništvom i svim odborima, kao i s platformom s više dionika; nadalje predlaže da svaki odbor imenuje zastupnika nadležnog za ispunjavanje ciljeva održivog razvoja i da se ti nadležni zastupnici sastaju međusobno i sa stalnim izvjestiteljem na tromjesečnoj osnovi kako bi se osigurala usklađenost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da Europski parlament i nacionalni parlamenti također imaju ulogu u osiguravanju toga da održivi razvoj bude uključen u postupke i da se izbjegava izolacionizam; naglašava važnost sudjelovanja Parlamenta i njegova doprinošenja godišnjem Političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju te važnost uloge koju bi godišnje izvješće o provedbi ciljeva održivog razvoja moglo imati u tom pogledu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tvrdi da se bolje razumijevanje stvarnog učinka EU-a na napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja u EU-u i svijetu može postići samo rješavanjem postojećih nedostataka u pogledu podataka, uključujući nedostatak raščlanjenih podataka i slabih točaka u informacijskim sustavima, jačanjem upotrebe postojećih statističkih podataka iz različitih izvora i iskorištavanjem najsuvremenijih podataka i umjetne inteligencije, u skladu s propisima i pravilima o zaštiti podataka; smatra da je ključno pratiti napredak u pogledu svih 169 podciljeva; poziva EU da znatno pojača tehničku suradnju sa zemljama u razvoju kako bi se riješio problem globalnih nedostataka u pogledu podataka nastalih zbog nedostatnih kapaciteta za praćenje i nedosljednih metodologija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja godišnja izvješća Eurostata o praćenju ciljeva održivog razvoja; poziva na to da se Eurostatov skup pokazatelja za ciljeve održivog razvoja preispituje na godišnjoj razini i uz sustavno sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlada te organizacija civilnog društva, u skladu sa zaključcima pregleda iz 2021.; ističe da održivi razvoj ima inherentno prekogranični i međusektorski karakter; potvrđuje svoju spremnost da se pozabavi negativnim učincima prelijevanja koje provedba ciljeva održivog razvoja ima na druge regije; pozdravlja aktivnosti koje je Eurostat pokrenuo u tom pogledu i prvi pokušaj djelomičnog kvantificiranja takvih učinaka prelijevanja, ali naglašava da je tu metodologiju potrebno dodatno razviti kako bi se u dovoljnoj mjeri uzeo u obzir globalni otisak EU-a (14); poziva na to da se pokazatelj utvrđen za svaki cilj proširi izvan maksimalnog ograničenja od šest kako bi se u obzir uzelo vanjsko djelovanje EU-a, europski lanci opskrbe i vrijednosti te učinci prelijevanja potrošnje u EU-u; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da je potrebno provesti zaključke Vijeća od 24. listopada 2019. o ekonomiji dobrobiti i u tom pogledu poziva Komisiju da bez odgode izradi skup i pregled pokazatelja koji nadilaze BDP, kako je utvrđeno u Osmom programu djelovanja EU-a za okoliš, kojim se ljudi i njihova dobrobit stavljaju u središte oblikovanja politika; poziva Komisiju da razmotri uvođenje alternativnih mjerila napretka u praćenje provedbe ciljeva održivog razvoja, kao što je indeks društvenog napretka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi trebalo utvrditi minimalnu razinu raščlambe podataka i statističke raščlambe, u skladu s globalnim okvirom za praćenje ciljeva održivog razvoja i u pogledu svakog cilja održivog razvoja u EU-u, koja bi po potrebi obuhvaćala geografski položaj, spol, seksualnu orijentaciju, dohodak, razinu obrazovanja, dob, rasu, etničku pripadnost, migracijski status, invaliditet i druge značajke te kojom bi se u obzir trebala uzeti načela pristupa podacima koji se temelji na ljudskim pravima; pozdravlja inicijativu Komisije da uspostavi pokazatelje za mjerenje nejednakosti u tom pogledu; poziva Eurostat da poduzme sve pripremne radnje potrebne za uključivanje te razine raščlambe u predstojeća izvješća o praćenju, u skladu sa smjernicama i prioritetima koje je utvrdila Međuagencijska stručna skupina za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva i koji su prilagođeni kontekstu EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da su dobrovoljni nacionalni pregledi ključni za odgovornost u Programu održivog razvoja do 2030.; podsjeća na važnost nacionalnih pregleda kao načina za utvrđivanje napetosti i kompromisa među ciljevima održivog razvoja te za stvaranje iterativnog postupka prilagodbe politika s obzirom na napredak u ostvarivanju ciljeva; potiče države članice EU-a da sudjeluju u dobrovoljnim nacionalnim pregledima te da smisleno uzmu u obzir i provedu preporuke iznesene tom prilikom; poziva Komisiju da predstavi dobrovoljni pregled EU-a na Političkom forumu na visokoj razini 2023. i svake godine nakon toga te da se zalaže za daljnju standardizaciju dobrovoljnih nacionalnih pregleda, s naglaskom na svakoj od isključivih i podijeljenih nadležnosti EU-a, ali koja će sadržavati i procjenu ukupnog pozitivnog i negativnog učinka EU-a i njegovih država članica na globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja; smatra da bi se svaki takav pregled trebao temeljiti na revidiranom skupu pokazatelja za ciljeve održivog razvoja i da bi trebao obuhvaćati unutarnje prioritete, diplomaciju i međunarodno djelovanje za ponovnu uspostavu i zaštitu globalnih zajedničkih dobara i rješavanje međunarodnih prelijevanja unutarnjih politika EU-a, kao i pozitivnih i negativnih aspekata djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prepoznaje važnost dobrovoljnih lokalnih i podnacionalnih pregleda za provedbu svakog od ciljeva održivog razvoja; poziva Komisiju da se prije sastanka na vrhu o ciljevima održivog razvoja 2023. savjetuje s Parlamentom i izvijesti ga o dobrovoljnom pregledu na razini EU-a; ističe da je potrebno razviti redovni pregled provedbe ciljeva održivog razvoja na regionalnoj i lokalnoj razini u EU-u; u tom pogledu pozdravlja rad Programa UN-a za ljudska naselja; potiče daljnji razvoj inicijative UN-a „Lokalizacija ciljeva održivog razvoja” kako bi se ubrzali i povećali napori za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja do 2030. godine; pohvaljuje rad Zajedničkog istraživačkog centra u pogledu lokalizacije Programa održivog razvoja do 2030. i Europskog priručnika za dobrovoljne lokalne preglede ciljeva održivog razvoja, koji nudi korisne službene i eksperimentalne pokazatelje za uspostavu učinkovitog lokalnog sustava praćenja ciljeva održivog razvoja posebno usmjerenog na europske gradove; pozdravlja pilot-projekt „Praćenje ciljeva održivog razvoja u regijama EU-a – uklanjanje nedostataka u pogledu podataka”, kojim će se utvrditi i ispitati usklađeni skup pokazatelja za regije EU-a kako bi se pratilo ostvarivanje ciljeva održivog razvoja i otvorio put sustavnom postupku preispitivanja u regijama EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da svake godine prilikom govora o stanju Unije predstavi ostvareni napredak i zaključke godišnjeg izvješća Eurostata o praćenju ciljeva održivog razvoja; očekuje da će godišnji program rada Komisije uvrstiti ciljeve održivog razvoja među godišnje prioritete, uključujući konkretne prijedloge za zakonodavne ili nezakonodavne inicijative kojima se namjerava doprinijeti njihovu ostvarenju te kojima bi se ciljevi održivog razvoja u potpunosti integrirali u godišnji program rada Komisije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uviđa važnost izvješćivanja privatnog sektora za provedbu ciljeva održivog razvoja; ističe da korporativno izvješćivanje o održivosti i dužna pažnja, kada podliježu relevantnim revizijama, mogu biti važan okvir za poticanje veće odgovornosti u privatnom sektoru u pogledu društvenog i ekološkog učinka poduzeća i njihova doprinosa ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; potiče sve aktere u društvu, uključujući privatne subjekte, da se uključe u redovito dobrovoljno izvješćivanje o provedbi ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da uspostavi internetski forum za razmjenu najboljih praksi za inicijative na lokalnoj razini u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja, pri čemu bi forum trebao biti organiziran po pojedinačnim ciljevima; predlaže da se postojanje tog foruma promiče u okviru vanjskog i unutarnjeg djelovanja EU-a u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

24.

Proračun i financije

| 25. | naglašava da je proračun EU-a, zajedno s paketom za oporavak NextGenerationEU, ključan alat za provedbu ciljeva održivog razvoja, zbog ukupnog obujma od 1,8 bilijuna EUR, dugoročnog dosega i multinacionalne dimenzije (15); |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa zabrinutošću napominje da je javna zaduženost na globalnom jugu već prije pandemije bolesti COVID-19 bila na nezapamćenim razinama, što je dovelo do toga da se sve veći dio javnih proračuna upotrebljava za servisiranje vanjskih dugova, što je utjecalo na sposobnost vlada da na odgovarajući način financiraju i pružaju osnovne javne usluge; boji se da je trenutačna kriza pogoršala te postojeće slabosti u pogledu duga; poziva na uspostavu multilateralnog mehanizma za rješavanje duga, pod pokroviteljstvom UN-a, u svrhu odgovaranja na dužničku krizu u zemljama u razvoju i financijske zahtjeve Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost preciznog i sveobuhvatnog mjerenja doprinosa EU-a ciljevima održivog razvoja s obzirom na to da je to ključan uvjet za postizanje usklađenosti politika radi održivog razvoja; pozdravlja ciljne vrijednosti rashoda u okviru Komisijine službene razvojne pomoći povezane s konkretnim ciljevima održivog razvoja i napore Komisije u praćenju proračunskih rashoda EU-a utrošenih na klimu, biološku raznolikost, čisti zrak, migracije i rodnu ravnopravnost (16); pozdravlja činjenicu da se u nizu politika uspostavljaju sustavi za izvješćivanje o ciljevima održivog razvoja, među ostalim u području razvojne suradnje; međutim, žali zbog toga što unatoč obvezi Komisije iz studenoga 2020. nije ostvaren dovoljan napredak u praćenju sredstava i rashoda povezanih s ciljevima održivog razvoja u cijelosti, osim u području vanjskog djelovanja, kako je navedeno u Pregledu Europskog revizorskog suda iz 2019., i u praćenju nedosljednosti među rashodima, što otežava sposobnost EU-a i trećih zemalja da ostvare ciljeve održivog razvoja, posebno u području poljoprivrede; stoga insistira na tome da je potrebno sveobuhvatno praćenje rashoda za ciljeve održivog razvoja uz upotrebu namjenskih metodologija, primjerice s obzirom na nejednakosti (cilj održivog razvoja br. 10) i njihovu stratešku važnost za provedbu svih ciljeva održivog razvoja; ponavlja da će to podrazumijevati nadilaženje sadašnje pripreme pregleda stanja koja se provodi u okviru godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti; sa zabrinutošću napominje da se tijekom posljednjih nekoliko godina razina povlastica službene razvojne pomoći postupno smanjivala za zemlje u razvoju općenito, a posebno za najslabije razvijene zemlje, te poziva EU da ostvari svoj cilj da najmanje 20 % službene razvojne pomoći bude dodijeljeno ljudskom razvoju kao ključnom sredstvu za postizanje ciljeva održivog razvoja; naglašava da donatori trebaju dati prednost financiranju koje se temelji na bespovratnim sredstvima, posebno za najslabije razvijene zemlje, s obzirom na njihovo neodrživo opterećenje dugom; poziva Komisiju da ojača postojeće instrumente financiranja kako bi se do 2030. postigla nulta neto stopa emisija u europskom poslovanju i lancima opskrbe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava potrebu za financiranjem osposobljavanja u pogledu izgradnje kapaciteta MSP-ova kako bi naučili kako provoditi ciljeve održivog razvoja u svojim svakodnevnim aktivnostima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja napore uložene u sveobuhvatno uključivanje ciljeva održivog razvoja u europski semestar, među ostalim godišnjim pregledima održivog rasta i uključivanjem godišnjeg praćenja ciljeva održivog razvoja koje provodi Eurostat u okviru proljetnog paketa europskog semestra; ponovno ističe svoju potporu uključivanju pokazatelja biološke raznolikosti u europski semestar; potiče države članice da povećaju razinu ambicioznosti svojih nacionalnih odgovora na provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; pozdravlja središnju ulogu ciljeva održivog razvoja u jesenskom paketu, posebno preporuku da države članice provode strategiju „izvan okvira BDP-a” kako bi ciljeve održivog razvoja u potpunosti uključile u svoje nacionalne odgovore; poziva Komisiju da nastavi s reformom europskog semestra kako bi se uravnotežili gospodarski, socijalni i okolišni prioriteti i slijedom toga potaknula dugoročna socijalna, ekološka i gospodarska transformacija te poboljšala integracija Programa održivog razvoja do 2030., europskog stupa socijalnih prava i europskog zelenog plana na svim razinama, uz potpuno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti te dopunjavanje reformi i ulaganja u državama članicama; smatra da bi tom reformom trebalo zajamčiti da europska politika ciljeva održivog razvoja ne dovede do političkog procesa koji bi bio paralelan europskom semestru, već bi se trebala sastojati od integriranog i koherentnog pristupa zasnovanog na novom Paktu o održivom razvoju; očekuje da će se postupkom semestra povećati kapaciteti država članica za praćenje napretka u provedbi ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podržava europski zeleni plan i poziva na veće razumijevanje sinergijske uloge ciljeva održivog razvoja u borbi protiv klimatskih promjena i u tom smislu ističe korisnost ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 13, te priliku za pronalaženje kompromisa i rad na usklađenosti politika unutar okvira ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zahtijeva sveobuhvatno mapiranje financijskih omotnica za politike, programe i fondove EU-a, koje su ojačane dodatnim sredstvima instrumenta NextGenerationEU, kako bi se stvorila zelenija, digitalnija i otpornija Europa, uključujući utvrđivanje jesu li ulaganja i strukturne reforme koji se provode u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost usklađeni s ciljevima Programa održivog razvoja do 2030. i potiču li njihov dodatni napredak; poziva na potpunu provedbu metodologije praćenja klimatskih mjera i načela „nenanošenja bitne štete” u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost, kao i socijalnih i demografskih prioriteta utvrđenih u ciljevima održivog razvoja i europskom stupu socijalnih prava; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da javno i privatno financiranje mora biti usklađeno s ciljevima održivog razvoja; potiče Komisiju da Program održivog razvoja do 2030. uključi u gospodarske i financijske politike i zakonodavstvo; poziva EU i njegove države članice da, u kontekstu u kojem službena razvojna pomoć i dalje nudi oskudna sredstva, operacije mješovitog financiranja usmjere na ona područja u kojima mogu dodati vrijednost lokalnom gospodarstvu; snažno potiču Europsku komisiju i države članice da u širem smislu prednost daju partnerstvima s domaćim poduzećima najmanje razvijenih zemalja koja slijede održive i uključive poslovne modele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe važnost suradnje javnog i privatnog sektora na promicanju i financiranju održivog razvoja; ističe da je potrebno da financijske institucije definiraju i usvoje strategije i ciljeve kako bi se financijski portfelji uskladili s ciljevima održivog razvoja te da redovito izvještavaju o napretku; poziva na detaljne rasprave i suradnju s privatnim sektorom kako bi se potaknulo privatno financiranje i unaprijedilo stvaranje godišnjih radnih smjernica za ciljeve održivog razvoja za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, akademsku zajednicu i organizacije civilnog društva; poziva EU i njegove države članice, posebno zbog pitanja održivosti duga, da usvoje razborit pristup mješovitom financiranju i da osiguraju da sva sredstva mobilizirana mješovitim financiranjem ispunjavaju zahtjeve u pogledu razvojne učinkovitosti, održivosti i načela mješovitog financiranja Odbora OECD-a za razvojnu pomoć; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primjećuje da EU još uvijek nema plan za financiranje ciljeva održivog razvoja; apelira na Komisiju da hitno osmisli takav plan, imajući na umu da procijenjeni godišnji manjak za financiranje ciljeva održivog razvoja nakon pandemije bolesti COVID-19 iznosi 3,7 bilijuna USD (17); ističe da bez takvoga plana, s jasno definiranim i mjerljivim ciljevima, nije moguće sveobuhvatno praćenje rashoda za ciljeve održivog razvoja u okviru proračuna EU-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU da ispuni obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja u pogledu ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje izbjeglica i migranata kako bi se osiguralo da mogu ostvariti svoj potencijal u zajednicama i gospodarstvima svojih zemalja domaćina; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje promjene europske financijske strukture za razvoj (EFAD), kako je navedeno u zaključcima Vijeća od 14. lipnja 2021.; poziva Komisiju da provedbu Programa održivog razvoja do 2030. stavi u središte novog EFAD-a kako bi postao učinkovitiji, usklađeniji i uključiviji; ističe potencijal potpuno funkcionalnog EFAD-a za popunjavanje globalnog jaza u financiranju ciljeva održivog razvoja; poziva na veću suradnju i usklađivanje između Europske investicijske banke, Europske banke za obnovu i razvoj, nacionalnih razvojnih banaka i drugih malih i srednjih financijskih aktera, s posebnim naglaskom na projektima ulaganja čija je vrijednost manja od 5 milijuna EUR, kako bi se postigao veći učinak na ciljeve održivog razvoja; poziva Komisiju da razvije zajednički okvir i smjernice za cjelovitu provjeru održivosti financiranja EU-a, u skladu s pristupom Tima Europa kako bi se osigurala djelotvornost i učinkovitost europskih razvojnih politika; poziva na iskorištavanje pristupa Tima Europa kako bi se osigurala bliska koordinacija između EU-a i njegovih država članica te kako bi se ostvario Program održivog razvoja do 2030.; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u mobilizaciji odgovarajućih financijskih sredstava iz razvijenih zemalja kako bi se poduprle promjene ciljeva održivog razvoja i hitna potreba za prilagodbom klimatskim promjenama u najugroženijim zemljama; poziva Komisiju da osigura da se novim EFAD-om nastoji ostvariti cilj ponovne uspostave multilateralnog sustava službenih financija (Multilateral System of Official Finance – MSOF) kako bi se zaustavilo neodrživo kreditiranje nekih zemalja koje nisu članice MSOF-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava hitnost povećanja ambicije i djelovanja u vezi s ublažavanjem, prilagodbom i financiranjem u ovom kritičnom desetljeću kako bi se riješile razlike među državama članicama u pitanjima okoliša; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnost stalnih napora za postizanje ciljeva održivog razvoja i ponavlja da je, čak i u vrijeme proračunskih ograničenja, obrazovanje i dalje temeljno pravo i ključno ulaganje kojim se omogućuje postizanje svih ciljeva održivog razvoja te naglašava važnu ulogu EU-a putem humanitarne pomoći i snažnijih partnerstava s različitim dijelovima svijeta, uključujući Afriku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe ključnu ulogu koju obrazovanje, kultura, sport i programi EU-a u tim područjima imaju u postizanju ciljeva održivog razvoja te poziva na jačanje njihove međunarodne dimenzije, istovremeno uzimajući u obzir moć međuljudske diplomacije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | posebno naglašava važnost cilja održivog razvoja br. 4.1, koji je usmjeren na besplatno, cjelovito i kvalitetno osnovno i srednjoškolsko obrazovanje za sve u trajanju od 12 godina; podsjeća da trenutačne razine državne potrošnje u zemljama s niskim i nižim srednjim dohotkom nisu dovoljne za postizanje ciljeva održivog razvoja; podsjeća da je vanjsko financiranje ključno za potporu mogućnostima obrazovanja najsiromašnijih na svijetu; poziva EU i njegove države članice da povećaju razvojnu pomoć kako bi se ostvario cilj univerzalnog pristupa obrazovanju s pomoću proračunske potpore EU-a, što se pokazalo učinkovitim u području obrazovanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče svjetske čelnike da povezivost i pristup digitalnoj infrastrukturi, kao što je pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj mreži, smatraju pravom koje proizlazi iz temeljnog prava na obrazovanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da koordinira i podupire države članice putem preporuka po državama članicama i razmjene najboljih praksi radi poboljšanja kvalitete i uključivosti njihovih obrazovnih sustava te radi uklanjanja rodnih i socioekonomskih razlika kad je riječ o stjecanju osnovnih vještina i obrazovanju u području znanosti, tehnologije, umjetnosti, inženjerstva i matematike (STEAM) u skladu s vizijom europskog prostora obrazovanja, zelenom i digitalnom tranzicijom EU-a i 4. ciljem održivog razvoja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice da u potpunosti iskoriste europski okvir kompetencija za održivost GreenComp kako bi u svim dobnim skupinama i na svim razinama obrazovanja razvile sustavan pristup razvoju svijesti o održivosti koji kombinira lokalne, regionalne i nacionalne realnosti s dosljednim pristupom u okviru europskog prostora obrazovanja; ponavlja svoj poziv državama članicama da dovrše europski prostor obrazovanja do 2025. kao ključan korak na putu prema postizanju cilja održivog razvoja br. 4; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče umrežavanje sektora neformalnog i formalnog obrazovanja kako bi se stvorile profesionalne obrazovne zajednice koje će podržati nastavnike u inovaciji pedagoških praksi, poticati višestruku pismenost, dati aktivniju ulogu učenicima te razvijati njihovu emocionalnu inteligenciju i otpornost na strahove i nesigurnost; u tom pogledu skreće pozornost na iskustvo lokalnih sportskih i kulturnih udruga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | inzistira na tome da obrazovna tijela trebaju ulagati u poboljšanje kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kroz najsuvremenije infrastrukture, procese digitalizacije i veze s „trokutom znanja”, čime bi se obrazovni sektor uskladio s ciljevima ekološke i socijalne održivosti te pružili alternativni načini razvoja vještina kojima se doprinosi postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća edukatore na ključnu ulogu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u poticanju stavova i vrijednost male djece koji pogoduju razvoju svijesti o održivosti te u uključivanju njihovih obitelji u razmatranje načina na koje kao pojedinci i kao zajednica mogu doprinijeti održivosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče poduzetništvo mladih kao mehanizam za postizanje ciljeva održivog razvoja u Europskoj uniji i šire s pomoću europskih instrumenata kao što su Erasmus za mlade poduzetnike i program za obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju (DEAR), s obzirom na potencijal za poboljšanje stopa zaposlenosti, osiguravanje pristojnih životnih uvjeta za ranjive skupine i razvoj inovativnih rješenja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žali zbog toga što EU nije ostvario tri od četiri podcilja cilja održivog razvoja br. 14 (život ispod vode) za 2020.; također žali zbog toga što je 2020. Europski revizorski sud zaključio da, usprkos uspostavljenom okviru za zaštitu morskog okoliša, mjere EU-a nisu dovele do obnove mora i dobrog stanja okoliša niti vraćanja ribarstva na održive razine u svim morima; poziva Komisiju da provede zaključke i preporuke iz tog izvješća u svojem predstojećem akcijskom planu za očuvanje ribolovnih resursa i zaštitu morskih ekosustava, kao i u predstojećim mjerama u okviru strategije za biološku raznolikost; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća da su klimatska kriza i kriza biološke raznolikosti isprepletene i da ih je potrebno rješavati sustavno i zajedno; naglašava da su hitno potrebni pravno obvezujući ciljevi obnove prirode kako bi se riješio problem drastičnog smanjenja biološke raznolikosti u EU-u i ostvarili ciljevi održivog razvoja br. 14 i 15 te tako pomoglo ublažiti klimatsku krizu i izgraditi otpornost; u tom pogledu žali zbog kašnjenja prijedloga zakona EU-a o obnovi prirode i poziva na njegovu brzu objavu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava važnost cilja održivog razvoja br. 17 (partnerstvom do ciljeva); primjećuje, u okviru globalnih partnerstava i izgradnje kapaciteta, inovativnu ulogu inicijativa otvorenog koda, kao što je inicijativa za unutarnje razvojne ciljeve, čiji je cilj obrazovanje, nadahnuće i osnaživanje ljudi da budu pozitivna sila za promjene u društvu, čime se ubrzava napredak u postizanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

50.

Multilateralna suradnja

| 51. | ustraje u tome da će biti potreban novi globalni politički angažman i pojačana multilateralna suradnja kako bi EU i njegovi partneri u sljedećih osam godina mogli ostvariti značajan napredak; poziva na preuzimanje obveza usmjerenih na djelovanje u cilju postizanja ciljeva održivog razvoja do sastanka na vrhu o ciljevima održivog razvoja 2023., koji će obilježiti sredinu razdoblja provedbe Programa održivog razvoja do 2030.; podsjeća da je EU, kao najuspješniji svjetski integracijski projekt koji dosljedno zagovara multilateralizam i svjetski predvodnik u postavljanju standarda, u jedinstvenom položaju da ubrza napredak u ostvarivanju cilja održivog razvoja br. 17 (partnerstva za ciljeve); stoga poziva EU da na političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju 2022. i sastanku na vrhu o ciljevima održivog razvoja 2023. preuzme vodeću ulogu u definiranju tog korjenitog političkog zaokreta; predlaže da predsjednica Komisije bude aktivno uključena u svaki politički forum na visokoj razini o održivom razvoju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zabrinut je zbog činjenice da će gubitak biološke raznolikosti i usluga ekosustava ugroziti napredak ka postizanju oko 80 % procijenjenih ciljeva održivog razvoja; podsjeća na to da je ekološka obnova ključna za provedbu pristupa „Jedno zdravlje”; poziva EU da riješi temeljne uzroke gubitka biološke raznolikosti i da obveze u pogledu očuvanja, obnove i održive upotrebe resursa uključi u šire razvojne politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da se međunarodno pravo razvilo na način da obuhvaća nove koncepte kao što su „zajednička baština čovječanstva”, „održivi razvoj” i „buduće generacije”, ali naglašava da ne postoji stalni međunarodni mehanizam za praćenje i pronalaženje rješenja za štete nastale u okolišu i njegovo uništenje koje mijenjaju globalna zajednička dobra ili usluge ekosustava; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe činjenicu da se Europa s najvećim izazovima u pogledu ciljeva održivog razvoja suočava u područjima održivih sustava opskrbe hranom, cjenovno pristupačne i čiste energije, poljoprivrede, klime i biološke raznolikosti (ciljevi održivog razvoja br. 2, 12, 13, 14 i 15); poziva Komisiju da izradi pouzdanu komparativnu analizu ciljeva održivog razvoja br. 6 (čista voda i odvodnja) i br. 14 (život ispod vode), posebno s obzirom na Konferenciju UN-a o oceanima u Lisabonu u lipnju 2022. i Politički forum na visokoj razini u srpnju 2022., s obzirom na to da se trenutačno trendovi ne mogu izračunati zbog manjka usporedivih podataka tijekom posljednjih pet godina; poziva Komisiju da naglasi potrebu za održivom proizvodnjom i potrošnjom, posebno u pogledu razumijevanja potrošača o tome kako njihovo potrošačko ponašanje utječe na ciljeve održivog razvoja; naglašava da razmjena najboljih praksi s partnerskim zemljama može pružiti EU-u i njegovim državama članicama znatno znanje o pojedinačnim inicijativama i mjerama koje se mogu poduzeti kako bi se postigli ciljevi iz paketa „spremni za 55 %” te da EU također može podijeliti svoja iskustva i najbolje prakse s partnerskim zemljama; smatra da se, zbog ruske invazije na Ukrajinu i njezina utjecaja na, među ostalim, prehrambeni sektor, napredak u pogledu nekih ciljeva održivog razvoja, osobito ciljeva br. 1, 2 i 10, može ne samo usporiti, već i poništiti, kako unutar EU-a tako i na globalnoj razini; posebno je zabrinut zbog sve većih cijena hrane, njihova utjecaja na najslabije razvijene zemlje i posljedičnog povećanja siromaštva, nesigurnosti opskrbe hranom, pothranjenosti i gladi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća da će klimatske promjene sve više opteretiti proizvodnju hrane i pristup hrani, posebno u osjetljivim regijama, ugrožavajući sigurnost opskrbe hranom i prehranu; ističe zaključke izvješća IPCC-a za 2022. prema kojima će globalno zatopljenje postupno oslabiti zdravlje tla i usluge ekosustava, što će ugroziti produktivnost hrane u mnogim regijama na kopnu i u oceanima; potiče EU i njegove države članice da ostanu u potpunosti predani svojim međunarodnim angažmanima i obvezama u pogledu klime i biološke raznolikosti te zelenom planu, uključujući strategiju za biološku raznolikost i strategiju „od polja do stola”, posebno u kontekstu u kojem su pandemijska kriza i rat u Ukrajini pokazali koliko su zemlje u razvoju osjetljive na poremećaje na globalnom tržištu hrane; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe važnost provedbe Programa održivog razvoja do 2030. za postizanje pozitivnih učinaka prelijevanja, osobito na jugu, i za ulazak u pozitivan krug (eng. virtuous circle) u međunarodnim partnerstvima; ističe važnost vanjske dimenzije s obzirom na to da EU čini samo 19 % globalnih gospodarskih rezultata i 5,6 % svjetskog stanovništva, pri čemu se oba udjela smanjuju; ističe da je postizanje cilja održivog razvoja br. 10 strateška poluga koja će našim partnerima omogućiti da krenu na put prema održivom razvoju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava činjenicu da će se u barem 85 % svih novih vanjskih djelovanja koja se provode u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa rodna pitanja morati odrediti kao važan ili glavni cilj, kako je definirano pokazateljem politike rodne ravnopravnosti Odbora za razvojnu pomoć OECD-a, kao i da bi u najmanje 5 % tih djelovanja rodna ravnopravnost te prava i osnaživanje žena i djevojčica trebala biti glavni cilj; ponavlja da bi Europska služba za vanjsko djelovanje i države članice trebale spolno i reproduktivno zdravlje i prava smatrati prioritetom u postupku izrade programa EU-a, među ostalim i u zajedničkoj izradi programa; ustraje na brzoj i potpunoj provedbi zahtjeva iz programa djelovanja EU-a za okoliš do 2030. da se rodna pitanja uključe u sve politike u području klime i okoliša, među ostalim uključivanjem rodne perspektive u sve faze postupka donošenja politika; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da, prema potrebi, predstave relevantne rezultate postignute u provedbi pet prioritetnih ciljeva održivog razvoja na predstojećem političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju 2022., konkretno ciljeva održivog razvoja br. 4 (kvalitetno obrazovanje), br. 5 (rodna ravnopravnost), br. 14 (život ispod vode), br. 15 (život na kopnu) i br. 17 (partnerstva za ciljeve); naglašava važnost aktivnog sudjelovanja Parlamenta na političkom forumu na visokoj razini te da bi trebao biti sastavni dio izaslanstva EU-a; stoga očekuje da se zastupnicima u Parlamentu omogući sudjelovanje na koordinacijskim sastancima EU-a i da im se zajamči pristup dokumentima tijekom trajanja političkog foruma na visokoj razini; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(2)  SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(3)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0099.

(5)  SL C 456, 10.11.2021., str. 191.

(6)  SL C 23, 21.1.2021., str. 130.

(7)  SL C 289, 9.8.2016., str. 5.

(8)  SL C 334, 19.9.2018., str. 151.

(9)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(10)  SL C 76, 28.2.2018., str. 45.

(11)  SL C 474, 24.11.2021., str. 91.

(12)  SL C 440, 6.12.2018., str. 14.

(13)  COM(2021)0550.

(14)  Eurostat, Europska komisija, „EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021 edition of the EU SDG monitoring report” (Skup pokazatelja EU-a za ciljeve održivog razvoja 2021. – Rezultati pregleda tijekom pripreme izvješća EU-a o praćenju ciljeva održivog razvoja za 2021.), 2021.

(15)  Resorni odjel za proračunska pitanja, Glavna uprava za unutarnju politiku, za Odbor za proračunski nadzor, „The Sustainable Development Goals in the EU budget” (Ciljevi održivog razvoja u proračunu EU-a), 2021.

(16)  Resorni odjel za proračunska pitanja, Glavna uprava za unutarnju politiku, za Odbor za proračunski nadzor, „Budgetary control of the Sustainable Development Goals in the EU budget – What measures are in place to ensure effective implementation?” (Proračunski nadzor ciljeva održivog razvoja u proračunu EU-a – Koje su mjere uspostavljene za osiguravanje učinkovite provedbe?), 2021.

(17)  OECD, 'Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet’ (Globalni izgledi za financiranje održivog razvoja 2021. – novi načini ulaganja za ljude i planet), Pariz, 2020.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/42

---

P9_TA(2022)0264

Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stajalištima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje provode Komisija i Vijeće (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stajalištima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje provode Komisija i Vijeće (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (5) te Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (5) te Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. lipnja 2022. o vladavini prava i potencijalnom odobrenju poljskog nacionalnog plana za oporavak (Mehanizam za oporavak i otpornost) (7) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. lipnja 2022. o vladavini prava i potencijalnom odobrenju poljskog nacionalnog plana za oporavak (Mehanizam za oporavak i otpornost) (7)

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/2106 od 28. rujna 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja i detaljnih elemenata tablice pokazatelja za oporavak i otpornost (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/2106 od 28. rujna 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja i detaljnih elemenata tablice pokazatelja za oporavak i otpornost (8),

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/2105 od 28. rujna 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost definiranjem metodologije za izvješćivanje o socijalnim izdacima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/2105 od 28. rujna 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost definiranjem metodologije za izvješćivanje o socijalnim izdacima (9),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021. (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljenu „Godišnja strategija održivog rasta 2022.” (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljenu „Godišnja strategija održivog rasta 2022.” (COM(2021)0740),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2021. o nacrtima proračunskih planova za 2022.: ukupna ocjena (COM(2021)0900), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2021. o nacrtima proračunskih planova za 2022.: ukupna ocjena (COM(2021)0900),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljen „Analiza gospodarstva europodručja”, priložen dokumentu „Preporuka za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja” (SWD(2021)0362), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljen „Analiza gospodarstva europodručja”, priložen dokumentu „Preporuka za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja” (SWD(2021)0362),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog odbora regija od 1. prosinca 2021.o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog odbora regija od 1. prosinca 2021.o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (11),

| — | uzimajući u obzir prvo godišnje izvješće Komisije o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2022)0075) objavljeno 1. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo godišnje izvješće Komisije o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2022)0075) objavljeno 1. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 08. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 08. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108),

| — | uzimajući u obzir zajedničku analizu Europskog odbora regija i Vijeća europskih općina i regija (CEMR) o sudjelovanju općina, gradova i regija u izradi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te rezultate njihovog ciljanog savjetovanja od 27. travnja 2022. naslovljenog „Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost: perspektiva lokalnih i regionalnih vlasti”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku analizu Europskog odbora regija i Vijeća europskih općina i regija (CEMR) o sudjelovanju općina, gradova i regija u izradi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te rezultate njihovog ciljanog savjetovanja od 27. travnja 2022. naslovljenog „Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost: perspektiva lokalnih i regionalnih vlasti”;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o vladavini prava i posljedicama presude Suda Europske unije (12) te Rezoluciju od 5. svibnja 2022. o tekućim saslušanjima u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u pogledu Poljske i Mađarske (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o vladavini prava i posljedicama presude Suda Europske unije (12) te Rezoluciju od 5. svibnja 2022. o tekućim saslušanjima u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u pogledu Poljske i Mađarske (13),

| — | uzimajući u obzir tablicu pokazatelja za oporavak i otpornost i njezine tematske analize te predstavljanja Parlamentu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tablicu pokazatelja za oporavak i otpornost i njezine tematske analize te predstavljanja Parlamentu (14),

| — | uzimajući u obzir obavijest Komisije od 12. veljače 2021. naslovljenu „Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost” (C(2021)1054), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Komisije od 12. veljače 2021. naslovljenu „Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost” (C(2021)1054),

| — | uzimajući u obzir svoje analize usluga istraživanja i brifinge o Mehanizmu za oporavak i otpornost (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje analize usluga istraživanja i brifinge o Mehanizmu za oporavak i otpornost (15),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za proračunski nadzor te Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za proračunski nadzor te Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za međunarodnu trgovinu te Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za međunarodnu trgovinu te Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0171/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0171/2022),

| A. | budući da je Mehanizam za oporavak i otpornost glavna sastavnica paketa poticaja Next Generation EU; |
| --- | --- |

A.

budući da je Mehanizam za oporavak i otpornost glavna sastavnica paketa poticaja Next Generation EU;

| B. | budući da će 672,5 milijardi EUR bespovratnih sredstava i zajmova biti dostupno za financiranje nacionalnih mjera osmišljenih za ublažavanje gospodarskih i društvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 (dalje u tekstu „pandemija”); budući da se Parlament u početku zalagao za veći udio bespovratnih sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

B.

budući da će 672,5 milijardi EUR bespovratnih sredstava i zajmova biti dostupno za financiranje nacionalnih mjera osmišljenih za ublažavanje gospodarskih i društvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 (dalje u tekstu „pandemija”); budući da se Parlament u početku zalagao za veći udio bespovratnih sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost;

| C. | budući da se financiranjem iz Mehanizma za oporavak i otpornost podupiru ključna područja politike kao što su zelena tranzicija, digitalna transformacija, gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, otpornost institucija i pripravnost na krize, kao i djeca i mladi te obrazovanje i vještine; |
| --- | --- |

C.

budući da se financiranjem iz Mehanizma za oporavak i otpornost podupiru ključna područja politike kao što su zelena tranzicija, digitalna transformacija, gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, otpornost institucija i pripravnost na krize, kao i djeca i mladi te obrazovanje i vještine;

| D. | budući da je ruska invazija na Ukrajinu 24. veljače 2022. navela EU na uvođenje dosad nezabilježenih gospodarskih sankcija; budući da je zbog sukoba koji je prouzrokovala Rusija velik broj ukrajinskih građana napustio Ukrajinu te putovao i nastanio se u EU-u; budući da će se gospodarske i društvene posljedice vojne invazije osjetiti diljem europskog kontinenta, a posebno u istočnim europskim zemljama, među ostalim u hitnoj potrebi za smanjenjem energetske ovisnosti o uvezenim fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

D.

budući da je ruska invazija na Ukrajinu 24. veljače 2022. navela EU na uvođenje dosad nezabilježenih gospodarskih sankcija; budući da je zbog sukoba koji je prouzrokovala Rusija velik broj ukrajinskih građana napustio Ukrajinu te putovao i nastanio se u EU-u; budući da će se gospodarske i društvene posljedice vojne invazije osjetiti diljem europskog kontinenta, a posebno u istočnim europskim zemljama, među ostalim u hitnoj potrebi za smanjenjem energetske ovisnosti o uvezenim fosilnim gorivima;

| E. | budući da se EU suočava s poteškoćama u pristupu ključnim sirovinama, što bi moglo utjecati na provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

E.

budući da se EU suočava s poteškoćama u pristupu ključnim sirovinama, što bi moglo utjecati na provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost;

| F. | budući da je pandemija imala razoran učinak na gospodarsko i socijalno stanje ljudi i poduzeća u Europi; budući da se gospodarstvo EU-a znatno pogoršalo tijekom pandemije; budući da su poduzeća u EU-u, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), pogođena negativnim posljedicama pandemije na rast i konkurentnost EU-a, ali i na njihovu produktivnost i sposobnost za otvaranje radnih mjesta; budući da je jedinstveno tržište EU-a glavni pokretač rasta u EU-u te da bi ga trebalo ojačati i zaštititi od negativnih učinaka pandemije uz istodobno poticanje ulaganja u istraživanje i razvoj; budući da je u nekim zemljama ponovno došlo do iznadprosječnog rasta nezaposlenosti tijekom pandemije; budući da su tim razvojem situacije više ugrožene žene, mladi, starije osobe, osobe s invaliditetom i velike obitelji; budući da je zdravstveni sektor EU-a tijekom pandemije doveden do svojih krajnjih granica, a njegova otpornost ozbiljno pogođena i podvrgnuta testu; budući da je stopa nezaposlenosti mladih i dalje veća od opće stope nezaposlenosti; budući da su mladi u većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te je i njihov pristup kvalitetnim radnim mjestima izložen znatnom riziku; |
| --- | --- |

F.

budući da je pandemija imala razoran učinak na gospodarsko i socijalno stanje ljudi i poduzeća u Europi; budući da se gospodarstvo EU-a znatno pogoršalo tijekom pandemije; budući da su poduzeća u EU-u, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), pogođena negativnim posljedicama pandemije na rast i konkurentnost EU-a, ali i na njihovu produktivnost i sposobnost za otvaranje radnih mjesta; budući da je jedinstveno tržište EU-a glavni pokretač rasta u EU-u te da bi ga trebalo ojačati i zaštititi od negativnih učinaka pandemije uz istodobno poticanje ulaganja u istraživanje i razvoj; budući da je u nekim zemljama ponovno došlo do iznadprosječnog rasta nezaposlenosti tijekom pandemije; budući da su tim razvojem situacije više ugrožene žene, mladi, starije osobe, osobe s invaliditetom i velike obitelji; budući da je zdravstveni sektor EU-a tijekom pandemije doveden do svojih krajnjih granica, a njegova otpornost ozbiljno pogođena i podvrgnuta testu; budući da je stopa nezaposlenosti mladih i dalje veća od opće stope nezaposlenosti; budući da su mladi u većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te je i njihov pristup kvalitetnim radnim mjestima izložen znatnom riziku;

| G. | budući da je stalni razvoj digitalnih vještina te razvoj vještina s gospodarskim potencijalom, kao što su zelene ili poduzetničke vještine, ključan za konkurentno, zdravo i uključivo europsko tržište rada usmjereno na budućnost te bi svakom mladom Europljaninu trebao otvoriti mogućnosti za kvalitetna radna mjesta i pristup njima; budući da isto vrijedi za strukovno obrazovanje, zanatske vještine i životne vještine; budući da EU mora prevladati sve oblike neusklađenosti vještina kako bi djelotvorno iskoristio svoj ljudski kapital; budući da bi pristup odgovarajućoj digitalnoj infrastrukturi i osposobljavanju u području digitalnih vještina trebao biti dostupan svima kako bi se izbjeglo produbljivanje razlika među pojedincima u pogledu digitalne pismenosti i kako bi se zajamčile jednake mogućnosti za sve u obrazovnom sustavu i na tržištu rada; |
| --- | --- |

G.

budući da je stalni razvoj digitalnih vještina te razvoj vještina s gospodarskim potencijalom, kao što su zelene ili poduzetničke vještine, ključan za konkurentno, zdravo i uključivo europsko tržište rada usmjereno na budućnost te bi svakom mladom Europljaninu trebao otvoriti mogućnosti za kvalitetna radna mjesta i pristup njima; budući da isto vrijedi za strukovno obrazovanje, zanatske vještine i životne vještine; budući da EU mora prevladati sve oblike neusklađenosti vještina kako bi djelotvorno iskoristio svoj ljudski kapital; budući da bi pristup odgovarajućoj digitalnoj infrastrukturi i osposobljavanju u području digitalnih vještina trebao biti dostupan svima kako bi se izbjeglo produbljivanje razlika među pojedincima u pogledu digitalne pismenosti i kako bi se zajamčile jednake mogućnosti za sve u obrazovnom sustavu i na tržištu rada;

| H. | budući da nacionalni planovi za oporavak i otpornost, kako bi bili prihvatljivi za financiranje, moraju uključivati reforme i ulaganja koja su obuhvaćena područjem primjene šest stupova Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i kojima se poštuju opći i posebni ciljevi, horizontalna načela i 11 kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

H.

budući da nacionalni planovi za oporavak i otpornost, kako bi bili prihvatljivi za financiranje, moraju uključivati reforme i ulaganja koja su obuhvaćena područjem primjene šest stupova Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i kojima se poštuju opći i posebni ciljevi, horizontalna načela i 11 kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost;

| I. | budući da su dijalog i transparentnost između institucija EU-a i država članica ključni za optimalnu provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

I.

budući da su dijalog i transparentnost između institucija EU-a i država članica ključni za optimalnu provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost;

| J. | budući da Komisija, koja je nadležna za praćenje provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, mora redovito obavješćivati Parlament o statusu procjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost te o načinu na koji su države članice ostvarile ciljne vrijednosti i ključne etape, uključujući njihov doprinos postizanju zelenih i digitalnih ciljeva; budući da Komisija mora uzeti u obzir stajališta Parlamenta; |
| --- | --- |

J.

budući da Komisija, koja je nadležna za praćenje provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, mora redovito obavješćivati Parlament o statusu procjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost te o načinu na koji su države članice ostvarile ciljne vrijednosti i ključne etape, uključujući njihov doprinos postizanju zelenih i digitalnih ciljeva; budući da Komisija mora uzeti u obzir stajališta Parlamenta;

| K. | budući da države članice moraju uspostaviti i održavati pouzdane sustave kontrole i provoditi potrebne revizije kako bi se zajamčila zaštita financijskih interesa Unije tijekom cijelog trajanja Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

K.

budući da države članice moraju uspostaviti i održavati pouzdane sustave kontrole i provoditi potrebne revizije kako bi se zajamčila zaštita financijskih interesa Unije tijekom cijelog trajanja Mehanizma za oporavak i otpornost;

| L. | budući da godišnja izvješća Komisije o vladavini prava služe za utvrđivanje izazova u tom području i pomažu državama članicama u pronalasku rješenja uz podršku Komisije i drugih država članica; |
| --- | --- |

L.

budući da godišnja izvješća Komisije o vladavini prava služe za utvrđivanje izazova u tom području i pomažu državama članicama u pronalasku rješenja uz podršku Komisije i drugih država članica;

| M. | budući da se Uredbom omogućuje državama članicama da tijekom razdoblja provedbe podnesu obrazloženi zahtjev za izmjenu plana za oporavak i otpornost ako je takvo postupanje opravdano objektivnim okolnostima; |
| --- | --- |

M.

budući da se Uredbom omogućuje državama članicama da tijekom razdoblja provedbe podnesu obrazloženi zahtjev za izmjenu plana za oporavak i otpornost ako je takvo postupanje opravdano objektivnim okolnostima;

| N. | budući da su demokratska kontrola i parlamentarni nadzor nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost mogući samo uz puno sudjelovanje Parlamenta i razmatranje svih njegovih preporuka u svim fazama te budući da će Parlament nastaviti nadzirati provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

N.

budući da su demokratska kontrola i parlamentarni nadzor nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost mogući samo uz puno sudjelovanje Parlamenta i razmatranje svih njegovih preporuka u svim fazama te budući da će Parlament nastaviti nadzirati provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost;

| O. | budući da će Komisija do 31. srpnja 2022. Parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

O.

budući da će Komisija do 31. srpnja 2022. Parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost;

Ublažavanje socijalnih i gospodarskih posljedica krize

| 1. | ističe da je Mehanizam instrument solidarnosti bez presedana i temelj instrumenta NextGenerationEU koji će se koristiti do 2026. kao glavni alat za odgovor EU-a na pandemiju kojim se gospodarstvo EU-a treba pripremiti za suočavanje s novim izazovima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je odgovor EU-a na pandemiju bio odlučan, koordiniran, sveobuhvatan i pravodoban te da se temeljio na solidarnosti, što je dovelo do široke primjene postojećih instrumenata i uvođenja dodatnih financijskih instrumenata; podsjeća nadalje da su države članice poduzele znatne fiskalne mjere kao odgovor na pandemiju i za potporu oporavku (5,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2021. i 2,8 % BDP-a u 2022.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava stabilizacijski učinak Mehanizma za oporavak i otpornost na države članice u vrijeme velike gospodarske nesigurnosti pri čemu se suzbija kriza i ublažavaju njezini negativni gospodarski i socijalni učinci te pruža podrška vladama u održavanju razina ulaganja uz istodobnu reakciju na golemi pritisak na nacionalne proračune; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava nadalje ključnu ulogu Mehanizma za oporavak i otpornost u poticanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije uz sprječavanje fragmentacije unutarnjeg tržišta i povećanja makroekonomskih razlika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da se, čak i ako se gospodarski učinci Mehanizma ne mogu u potpunosti razdvojiti od drugih kretanja, može zaključiti da je Mehanizam zasad pozitivno utjecao na BDP i da će njegova učinkovita provedba biti ključna za gospodarski rast EU-a; ističe ulogu Mehanizma za oporavak i otpornost u zaštiti fiskalnog prostora država članica od znatnog gospodarskog šoka prouzročenog pandemijom; uviđa da je, iako se glavni učinak na rast BDP-a očekuje tek sljedećih godina, Mehanizam već pomogao ublažiti najozbiljnije posljedice pandemije za gospodarstva i građane EU-a te da pozitivno doprinosi oporavku i otpornosti EU-a, uključujući gospodarsku i socijalnu koheziju, radna mjesta, produktivnost, konkurentnost, istraživanje, razvoj i inovacije te unutarnje tržište koje dobro funkcionira s MSP-ovima; ističe da među državama članicama postoje znatne razlike u pogledu gospodarske, socijalne i institucionalne otpornosti koje utječu na nejednaku dinamiku oporavka; ističe da Mehanizam za oporavak i otpornost pospješuje zelenu i digitalnu tranziciju te ima vodeću ulogu u jačanju održive tranzicije i dobrobiti ljudi za otporno, pravedno, uključivo i konkurentno gospodarstvo otporno na promjene u budućnosti u pogledu provedbe ambicioznih reformi i ulaganja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primjećuje velik učinak instrumenta Next Generation EU, prema procjeni Komisije, Europske središnje banke i Međunarodnog monetarnog fonda, posebno u većem rastu BDP-a do 1,5 postotnih bodova više nego bez instrumenta Next Generation EU, kada se primjenjuje učinkovito; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nadalje, napominje da Komisija predviđa da će se bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost financirati 24 % ukupnih mjera potpore oporavku u 2022.; naglašava pozitivne makroekonomske učinke prelijevanja i potencijal dobro usmjerenih reformi i ulaganja; ističe da će se bespovratnim sredstvima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost nastaviti pružati znatna fiskalna potpora državama članicama koja će im omogućiti provedbu strukturnih reformi i ulaganja s dugoročnim učincima na oporavak i otpornost njihovih gospodarstava i društava; poziva države članice da ovu priliku iskoriste na najbolji mogući način; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da bi uspješna i transparentna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost doprinijela dugoročno održivijim, uključivijim otpornijim i konkurentnijim gospodarstvima i društvima EU-a koja su strateški neovisnija i bolje pripremljena za trenutačne i nadolazeće izazove; naglašava da će se uspješnom provedbom nacionalnih planova za oporavak i otpornost potaknuti gospodarska i socijalna konvergencija, teritorijalna kohezija te smanjiti socijalne nejednakosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je za postizanje općih ciljeva Mehanizma za oporavka i otpornost i potporu EU-u u oporavku od krize te za povećanje dugoročnog učinka na gospodarstvo i društvo EU-a nužno da države članice temeljito i pravodobno provedu dogovorene reforme i ulaganja; podsjeća da se Mehanizam za oporavak i otpornost temelji na uspješnosti, pri čemu se financijska sredstva isplaćuju tek po dovršetku povezanih ključnih etapa i ostvarenju ciljeva povezanih s mjerama; podsjeća da je sudjelovanje lokalnih, regionalnih i nacionalnih vlasti te tijela koja su odgovorna za razvoj tih politika ključno za uspjeh Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u članku 28. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upozorava da će Mehanizam za oporavak i otpornost ublažiti socijalne i gospodarske posljedice krize samo ako se sredstva učinkovito apsorbiraju i potroše kako bi došla do realnog gospodarstva i ljudi; poziva države članice da donesu odgovarajuće odluke o administrativnim strukturama i ljudskim resursima koji su potrebni za osiguravanje pravodobne potrošnje sredstava Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je pandemija istaknula potrebu povećanja strateške neovisnosti Unije u ključnim lancima opskrbe te kritičnim infrastrukturama i uslugama; primjećuje da bi ulaganja Mehanizma za oporavak i otpornost u zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju trebala doprinijeti većoj strateškoj neovisnosti i samostalnosti EU-a, te posebno smanjenju njegove ovisnosti o uvezenim fosilnim gorivima; napominje da se prema procjenama Komisije očekuje da će Mehanizam za oporavak i otpornost dati velik poticaj provedbi industrijske strategije EU-a, a time i daljnjem razvoju njegovih industrija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi paketi reformi i ulaganja, posebno oni kojima se potiče rast u okviru Mehanizma, također trebali stvoriti dodanu vrijednost EU-a; konstatira da su, prema Komisiji, učinci na BDP u cijelom EU-u za otprilike trećinu veći ako se izričito uzmu u obzir učinci prelijevanja mjera pojedinačnih zemalja; naglašava da bi paketi reformi i ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost također trebali doprinijeti provedbi europskog stupa socijalnih prava, prioriteta europskog zelenog plana i digitalne agende te promicanju i uključivanju rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da procijeni je li u nacionalnim planovima susjednih država članica došlo do nepotrebnog udvostručavanja ulaganja te da pomogne državama članicama u izbjegavanju nepotrebnog preklapanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog činjenice da su žene (16), djeca (17), mladi, starije osobe i ranjive skupine najviše pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19; podsjeća da je potrebno osigurati uključivost kako EU na svojem putu prema oporavku nikoga ne bi zapostavio i kako bi se borio protiv rodno specifičnih socioekonomskih učinaka te podsjeća da brojne rodno specifične posljedice krize nisu obuhvaćene nacionalnim planovima za oporavak i otpornost; pozdravlja veću pristupačnost i kvalitetu ustanova za pružanje skrbi, no izražava žaljenje što su i dalje previše ograničene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja važnost šest stupova u pružanju strukture državama članicama za predlaganje i provedbu reformi i ulaganja usmjerenih na zelenu i digitalnu tranziciju, gospodarstvo, produktivnost i konkurentnost, socijalnu i teritorijalnu koheziju, zdravstvenu i institucionalnu otpornost te mjere za djecu i mlade; ističe da se Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost od svih država članica zahtijeva da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost uključe mjere koje se odnose na sve stupove; žali zbog činjenice što nisu sve države članice odlučile poštovati strukturu Uredbe koja se temelji na stupovima, što bi omogućilo lakše praćenje; |
| --- | --- |

15.

Financijski aspekti Mehanizma za oporavak i otpornost

| 16. | napominje da su u 26 dosad podnesenih nacionalnih planova za oporavak i otpornost države članice zatražile bespovratna sredstva u vrijednosti od ukupno 331,7 milijardi EUR od dostupnih 338 milijardi EUR; nadalje, napominje da nisu sve države članice u svojim trenutačnim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost zatražile puni iznos bespovratnih sredstava koji im stoji na raspolaganju, naveden u članku 11. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | međutim, zabrinut je zbog toga što je samo sedam država članica zatražilo zajmove u ukupnom iznosu od 166 milijardi EUR, dok je za zajmove dostupno 385,8 milijardi EUR, što znači da na raspolaganju ostaje znatan iznos u slučaju da države članice kasnije zatraže zajmove; zabrinut je zbog toga što bi ograničen interes za zajmove mogao dovesti do propuštenih prilika i spriječiti da Mehanizam za oporavak i otpornost ostvari svoj puni potencijal; naglašava da će, ako države članice čiji su nacionalni planovi za oporavak i otpornost već odobreni, odluče zatražiti zajmove, to zahtijevati izmjenu njihovih nacionalnih planova za oporavak i otpornost, prema potrebi uvođenjem dodatnog skupa reformi i ulaganja te ključnih etapa i ciljeva, bez povlačenja već uvedenih mjera; potiče države članice da iskoriste puni potencijal Mehanizma za oporavak i otpornost, što se odnosi i na zajmove, kako bi se suzbile posljedice pandemije i nadolazećih izazova; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zadužuje Komisiju da analizira razloge zbog kojih države članice nisu zatražile zajmove u maksimalnim predviđenim iznosima, što bi moglo spriječiti iskorištavanje punog potencijala Mehanizma za oporavak i otpornost; podsjeća da, u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost koja je na snazi, države članice zahtjev za potporu u obliku zajma mogu podnijeti u trenutku podnošenja plana za oporavak i otpornost ili u nekom drugom trenutku do 31. kolovoza 2023.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da, u skladu s člankom 21. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, države članice mogu zbog objektivnih okolnosti Komisiji dostaviti obrazloženi zahtjev za podnošenje prijedloga za izmjenu ili zamjenu plana; podsjeća da će Komisija, ako bude smatrala da razlozi koje je iznijela država članica opravdavaju izmjenu nacionalnog plana za oporavak i otpornost, ocijeniti izmijenjeni nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 19. i podnijeti prijedlog provedbene odluke Vijeća u skladu s člankom 20. Uredbe; podsjeća da takav zahtjev za izmjenu podrazumijeva postupak procjene i odobrenja jednak postupku pri prvotnoj procjeni i odobrenju plana te poziva države članice da pažljivo razmotre rizik od odgode provedbe svih nacionalnih planova za oporavak i otpornost; konstatira da do sada nijedna država članica nije zatražila izmjenu ili zamjenu odobrenog plana; potiče države članice da primijene članak 21. Uredbe Mehanizma za oporavak i otpornost, primjećuje da bi potencijalni porast troškova nacionalnih planova za oporavak i otpornost zbog znatne inflacije mogao rezultirati zahtjevima država članica za ažuriranje nacionalnih planova za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatira da se trenutačno predviđa da će se kretanje BDP-a država članica razlikovati od Komisijine prognoze u jesen 2020., što će dovesti do očekivanih promjena u iznosima bespovratnih sredstava dostupnih državama članicama za drugi dio financiranja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (30 %); ističe da znatne promjene u dijelu dodijeljenih bespovratnih sredstava mogu zahtijevati izmjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da potpora iz Mehanizma za oporavak i otpornost poštuje načelo dodatnosti kako je navedeno u članku 9. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost; sa zanimanjem iščekuje detaljnije i raščlanjene podatke koji će omogućiti bolje razumijevanje učinaka dodatnosti Mehanizma za oporavak i otpornost; potiče države članice da Komisiji dostave detaljne, transparentne i pravodobne informacije kako bi se osiguralo učinkovito izvješćivanje o učinku Mehanizma za oporavak i otpornost; ponavlja važnost tablice pokazatelja za oporavak i otpornost u pružanju osnovnih informacija građanima o sveukupnom napretku u provedbi planova za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da podigne razinu transparentnosti i vizualizacije podataka u tablici pokazatelja te na detaljnije izvješćivanje uz usmjerenost na rezultate i pokazatelje učinka, a ne na ostvarenje, kao i na osiguravanje kvalitativne analize predloženih reformi i ulaganja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da su Komisija i države članicedo sredine lipnja 2022. potpisale samo dvanaest operativnih aranžmana; poziva Komisiju i države članice da što prije potpišu operativne aranžmane te zahtijeva da Komisija dostavi te aranžmane Parlamentu; uz to, potiče sve države članice da pravodobno objave svoje operativne aranžmane i sporazume o financiranju i zajmovima kako bi se osigurala veća transparentnost i povećala odgovornost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primjećuje da je 21 država članica primila pretfinanciranje u iznosu do 13 % ukupnih dodijeljenih sredstava, da jedna država članica nije zatražila pretfinanciranje i da je dosad sedam država članica zatražilo prva plaćanja iz Mehanizma, dok je jedna država članica zatražila drugo plaćanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja da kašnjenja u provedbi Mehanizma i nacionalnih planova za oporavak i otpornost ne bi trebala usporiti proces oporavka nakon pandemije ni smanjiti razinu otpornosti Unije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da je Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost predviđena mogućnost da se u nacionalne planove za oporavak i otpornost uključe mjere započete od 1. veljače 2020. nadalje te da su neke države članice iskoristile tu mogućnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja rani dijalog između Komisije i država članica u pripremi zahtjeva za plaćanje i spremnost Komisije za procjenu zahtjeva za plaćanje; potiče je da nastavi temeljito procjenjivati jesu li pravodobno postignuti ključne etape i ciljevi uz savjetovanje s relevantnim stručnjacima prema potrebi; potiče Komisiju da osigura brzu provedbu plaćanja i da pomno prati provedbu reformi i ulaganja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da je potrebno brzo nastaviti s uvođenjem paketa novih vlastitih sredstava kako bi se najkasnije do 2058. u potpunosti pokrila otplata instrumenta NextGenerationEU i posebno Mehanizma za oporavak i otpornost, u skladu s planom utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu koji su u prosincu 2020. sklopili Parlament, Vijeće i Komisija; prima na znanje izdavanje „europskih zelenih obveznica” za financiranje odgovarajućeg dijela rashoda povezanih s klimom u mehanizmu za oporavak i otpornost; prima na znanje da je za prvim ponuđenim zelenim obveznicama Komisije postojala prevelika potražnja; |
| --- | --- |

27.

Uloga Mehanizma za oporavak i otpornost u ublažavanju posljedica ruske invazije na Ukrajinu

| 28. | naglašava potrebu za većim doprinosom financijskih instrumenata EU-a, posebno Mehanizma za oporavak i otpornost, u rješavanju trenutačnih problema koji su nastali neizazvanom i neopravdanom ruskom vojnom agresijom i invazijom na Ukrajinu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava zabrinutost što će ta agresija na Ukrajinu i opravdane sankcije koje je EU uveo kao odgovor Rusiji i Bjelorusiji ozbiljno utjecati na strategiju gospodarskog i socijalnog oporavka i otpornosti Unije; primjećuje da njihov učinak na države članice nije ujednačen; izražava zabrinutost zbog nejednakih učinaka na gospodarstvo EU-a, povlačenja gospodarskih i socijalnih posljedica te čak i daljnjeg povećanja socijalne nejednakosti koja je posebno prouzročena većim cijenama energije i hrane; naglašava da bi i inflacija mogla dovesti do negativne promjene očekivanih rezultata Mehanizma za oporavak i otpornost te procijenjenih troškova nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica; očekuje da odgovor EU-a na ovu novu krizu i dalje bude odlučan, ujedinjen i brz; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava još jednom svoj poziv na daljnje sankcije koje uključuju potpuni i neposredni embargo na različiti uvoz energije iz Rusije te napuštanje povezane infrastrukture u skladu sa svojom Rezolucijom od 7. travnja 2022. te poziv na planiranje jamčenja sigurnosti opskrbe energijom u EU-u, što će među ostalim zahtijevati prilagodbu europske energetske politike, uzimajući pritom u obzir različite razine energetske ovisnosti država članica o uvezenim ruskim fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | izražava zabrinutost zbog toga što trenutačna situacija u Ukrajini stvara snažan učinak na cijene energije te naglašava potrebu za jačanjem energetske samostalnosti i sigurnosti, diversifikacijom izvora energije, uključujući izvorima energije u EU-u, te ubrzavanjem energetske tranzicije; naglašava ulogu Mehanizma za oporavak i otpornost u uvođenju inicijative REPowerEU te naglašava da bi se pozajmice dostupne u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost mogle iskoristiti kao dopuna inicijativi REPowerEU i za unaprjeđivanje ulaganja u energetsku tranziciju, među ostalim razvojem čiste energije; očekuje stoga da Mehanizam za oporavak i otpornost znatno doprinese energetskoj suverenosti EU-a kroz energetsku učinkovitost, diversifikaciju i ulaganja u pravednu zelenu tranziciju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja, u tom pogledu, različite mjere u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost koje su usmjerene na jačanje energetske tranzicije i energetske sigurnosti te mjere kojima se jača strateška samostalnost, smanjuje ovisnost država članica o uvezenoj energiji iz fosilnih goriva te na jačanje diversifikacije izvora energije, energetske učinkovitosti i razvoja čistih energija; naglašava da bi u cilju jačanja sinergija i suradnje među državama članicama te izražavanja zajedničkih problema i prioriteta trebalo poticati prekogranične projekte, poboljšanje međusobne povezanosti europskih energetskih mreža te potpunu sinkronizaciju električnih mreža u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prima na znanje prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost u kontekstu inicijative REPowerEU te izražava predanost donošenju stajališta o tom prijedlogu bez odgode; potiče države članice da službeno obavijeste Komisiju ako ne namjeravaju iskoristiti puni iznos svojih maksimalnih dodijeljenih zajmova iza Mehanizma za oporavak i otpornost; u tom kontekstu pozdravlja prijedlog za poticanje optimalne upotrebe zajmova dostupnih u okviru Mehanizma, među ostalim predlaganjem preraspodjele zajmova drugim državama članicama koje se suočavaju s dodatnim problemima koji su posljedica ruske invazije na Ukrajinu i dopuštanjem državama članicama da zatraže zajmove veće od 6,8 % svojeg bruto nacionalnog dohotka (BND), posebno radi ublažavanja gospodarskih, socijalnih i energetskih posljedica ruske invazije ma Ukrajinu na EU i popratnih učinaka restriktivnih mjera EU-a protiv Rusije i Bjelarusa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznaje potrebu za mjerama kojima se pomaže izbjeglicama iz Ukrajine, posebno u pogledu smještaja, socijalne skrbi i skrbi za djecu, obrazovanja, zdravstvene skrbi i stanovanja, čime se nastoji ublažiti njihova socioekonomska situacija; naglašava stoga da se u tom pogledu mora osigurati veća razina ulaganja; |
| --- | --- |

34.

Nacionalni planovi za oporavak i otpornost

| 35. | pozdravlja činjenicu da su odobrena 24 nacionalna plana za oporavak i otpornost i primjećuje da do sredine lipnja 2022. jedna država članica još nije predložila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost; nadalje, napominje da jedan plan čeka na procjenu Komisije; potiče državu koja čeka na procjenu svojeg nacionalnog plana za oporavak i otpornost da vodi konstruktivne rasprave s Komisijom kako bi taj plan postao spreman za odobrenje bez daljnje odgode; poziva Komisiju da pri procjeni preostalih planova s dužnom pažnjom primijeni Uredbu o Mehanizmu za oporavak i otpornost kako bi se osigurala usklađenost s 11 kriterija za procjenu utvrđenih u toj uredbi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje činjenicu da je Komisija u svojim procjenama zaključila da se svi odobreni nacionalni planovi za oporavak i otpornost odnose na svih šest stupova Mehanizma, da na zadovoljavajući način ispunjavaju sve kriterije procjene utvrđene u Uredbi o Mehanizmu te da predstavljaju uravnotežen paket reformi i ulaganja; smatra da su države članice mogle bolje uskladiti svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost sa šest stupova Mehanizma i zahtjevima iz Uredbe o Mehanizmu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | Podsjeća Komisiju da je poštovanje vladavine prava i članka 2. UFEU-a preduvjet za pristup fondu i da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u potpunosti primjenjiv na Mehanizam za oporavak i otpornost; poziva Komisiju i Vijeće da se suzdrže od odobravanja mađarskog nacionalnog plana za oporavak i otpornost sve dok postoje razlozi za zabrinutost u pogledu poštovanja vladavine prava, neovisnosti sudstva te sprečavanja, otkrivanja i borbe protiv prijevara, sukoba interesa i korupcije; snažno potiče Vijeće da nacionalni plan Poljske za oporavak i otpornost odobri tek nakon što Poljska u potpunosti ispuni zahtjeve iz Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, posebno one iz članka 22., a osobito u cilju zaštite financijskih interesa Unije od sukoba interesa i prijevara, te sve preporuke koje je kao država članica dobila u okviru europskog semestra za područje vladavine prava, i nakon što provede sve relevantne presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; ustraje u tome da su ključne etape i ciljne vrijednosti povezane sa zaštitom financijskih interesa Unije, uspostava odgovarajućeg sustava kontrole, neovisnost pravosuđa te sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje prijevara, sukoba interesa i korupcije preduvjeti koji se moraju ispuniti prije podnošenja prvog zahtjeva za plaćanje te podsjeća da se plaćanja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ne mogu izvršiti prije no što se ti preduvjeti ne ispune; podsjeća države članice da nepoštovanje odredbi Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i naknadna kašnjenja u odobravanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost ozbiljno utječu na sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti da se na odgovarajući način suoče s utjecajem pandemije na njihove zajednice, poduzeća i građane te da mogu dovesti do dugoročnog pogoršanja lokalne i regionalne gospodarske situacije; žali zbog toga što zbog postupaka vlada Poljske i Mađarske sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost još nisu doprla do stanovništva i regija Poljske i Mađarske; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da se nijedna mjera ne bi trebala financirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ako je u suprotnosti s vrijednostima EU-a sadržanima u članku 2. UEU-a; potiče Komisiju da pomno prati rizike za financijske interese EU-a u provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost, kao i sva kršenja ili potencijalna kršenja načela vladavine prava te da u slučaju moguće štete za financijske interese EU-a uvede hitne mjere; stoga poziva Komisiju da u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, bude posebno stroga s državama članicama u pogledu poštovanja zaštitu financijskih interesa Unije, kako je utvrđeno u članku 22. te Uredbe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | osim toga, podsjeća da se poštovanje vladavine prava i dobro financijsko upravljanje sredstvima EU-a trebaju kontinuirano evaluirati tijekom cijelog trajanja Mehanizma za oporavak i otpornost te da se Komisija mora suzdržati od dodjele sredstava i prema potrebi, zatražiti povrat sredstava ako ti uvjeti više nisu ispunjeni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da se u procjeni Komisije navodi da se svim odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa ostvarivanje zelenog cilja od najmanje 37 % utvrđenog u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost te da ukupni rashodi svih odobrenih planova u vezi s klimatskim promjenama iznose gotovo 220 milijardi EUR; ističe, međutim, da su u vanjskim revizijama potrošnje utvrđeni niži iznosi u pogledu zelene potrošnje; u tom pogledu ističe da bi ključne etape i ciljne vrijednosti povezane s klimatskim mjerama trebale biti definirane na način kojim bi se osiguralo da se provedenim mjerama pruža potpora klimatskim promjenama u mjeri u kojoj je to najavljeno; ističe da bi nacionalni planovi za oporavak i otpornost trebali doprinijeti zelenoj tranziciji, uključujući biološku raznolikost; primjećuje postojeću zabrinutost o tome doprinose li učinkovito sve relevantne mjere postizanju ciljeva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da nacionalni planovi za oporavak i otpornost moraju biti usklađeni s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i njihovim ažuriranjima na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 (18); poziva Komisiju da procijeni doprinos ulaganja namijenjenih za zelenu tranziciju u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost postizanju novih klimatskih i energetskih ciljeva do 2030. utvrđenih u odgovarajućim revidiranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća da bi Mehanizam za oporavak i otpornost trebao doprinijeti uključivanju mjera u području bioraznolikosti u politike Unije; primjećuje da nekoliko nacionalnih planova za oporavak i otpornost doprinosi bioraznolikosti, ali ustraje na tome da su države članice mogle više iskoristiti Mehanizam za oporavak i otpornost za poboljšanje bioraznolikosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upozorava na rizik od manipulativnog zelenog marketinga u provedbi nacionalnih planova za otpornost i oporavak, posebno u pogledu nekih mjera za koje se tvrdi da doprinose zahtjevima zelene potrošnje, uključujući mjere za energetski učinkovitu obnovu zgrada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da se svim odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa ostvarivanje digitalnog cilja od najmanje 20 % utvrđenog u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost, dok su neke države članice izdvojile i više od polovine svojih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost za mjere koje potpadaju pod digitalni cilj te da ukupni rashodi svih odobrenih planova povezani s digitalizacijom iznose gotovo 29 % ili 130 milijardi EUR; pozdravlja snažnu usmjerenost nacionalnih planova za oporavak i otpornost na potporu MSP-ovima i digitalizaciju javnih usluga, uključujući zdravstveni sektor, te na digitalne vještine, digitalizaciju poslovanja, povezivost, digitalno istraživanje i razvoj te napredne tehnologije; napominje da su dvije trećine država članica u svoje planove za oporavak i otpornost uključile samoprocjenu sigurnosti za ulaganja u digitalne kapacitete i povezivost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća Komisiju i države članice da se u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost pri ulaganjima u digitalne tehnologije trebaju poštovati načela interoperabilnosti, energetske učinkovitosti i zaštite osobnih podataka, omogućiti sudjelovanje MSP-ova i start-up poduzeća te promicati primjenu rješenja otvorenog koda; naglašava da natječaji za digitalnu javnu nabavu moraju biti pažljivo osmišljeni, posebno kako bi se osigurao pristup MSP-ova relevantnim javnim ulaganjima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primjećuje da nekoliko nacionalnih planova za oporavak i otpornost sadrži prijedloge za 5G povezivost; podsjeća da bi države članice trebale osigurati koherentnost i komplementarnost u uvođenju 5G povezivosti, mobilnog širokopojasnog pristupa i infrastrukture u svim područjima kako nitko ne bi bio zapostavljen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da je važno da se u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost gotovo 50 % ukupnih rashoda ili 203 milijarde EUR namijeni mjerama za dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta, poboljšanje poslovnog okruženja i promicanje privatnih ulaganja; ponavlja važnost privatnog sektora u uspješnoj provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost; potiče države članice da olakšaju javna ulaganja koja se odnose na projekte financirane sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost uklanjanjem svih nepotrebnih prepreka koje bi MSP-ove mogle spriječiti u ostvarivanju pristupa sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost te u tu svrhu poziva Komisiju da podnese detaljnu analizu pristupa privatnog sektora sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost; traži od država članica da provedu nacionalne planove za oporavak i otpornost u skladu s transparentnim rasporedom kako bi se privatnom sektoru omogućilo da planira svoje aktivnosti i projekte u skladu s relevantnim mjerama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da Komisija procjenjuje da socijalna davanja u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost čine oko 20 % zatraženih bespovratnih sredstava i zajmova; primjećuje da su ti rashodi usmjereni na poticaje za zapošljavanje za određene skupine u nepovoljnom položaju, reforme zakonodavstva o zaštiti radnih mjesta i propise o ugovorima o radu; podsjeća na to da su socijalne posljedice pandemije brojne i da su neravnomjerno i nerazmjerno opteretile skupine društva s nižim prihodima kao i ranjive skupine te istodobno povećale potrebu za javnim uslugama; žali zbog toga što su mjere u području socijalnih ulaganja prilično ograničene na socijalnu infrastrukturu i što samo neki nacionalni planovi za oporavak i otpornost sadržavaju mjere za razvoj odgovarajućih usluga skrbi i privremene mjere potpore; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podržava cilj Komisije da se s pomoću Mehanizma izgradi otpornije i uključivije tržište rada te primjećuje da bi se relevantnim mjerama trebalo promicati visokokvalitetno zapošljavanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da se svi dosad odobreni nacionalni planovi za oporavak i otpornost bave socijalnim izazovima i izazovima povezanima sa zapošljavanjem, među ostalim kroz mjere za unaprjeđenje sudjelovanja na tržištu rada, promicanje usavršavanja i prekvalifikacije, modernizaciju institucija i usluga na tržištu rada kao i sustava socijalne i zdravstvene zaštite; izražava žaljenje zbog toga što neke države članice zaostaju u jačanju socijalne dimenzije svojih planova; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava važnost reformi i ulaganja u zdravstvenu, gospodarsku, socijalnu i institucijsku otpornost kako bi se povećala pripravnost za krizu i kapaciteti za odgovor na krizu, za koje je namijenjeno više od 17 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost, odnosno 76 milijardi EUR; ističe da prema Komisiji u okviru tog stupa Mehanizma za oporavak i otpornost države članice moraju provesti 789 mjera povezanih s 1 900 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti; naglašava da je bolest COVID-19 pokazala važnost jačanja otpornosti javnih institucija na šokove; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da se odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđaju rashodi za mjere povezane sa zdravstvenom skrbi u iznosu od 37 milijardi EUR, što odgovara 8 % ukupnih rashoda nacionalnih planova za oporavak i otpornost; primjećuje da je najveći doprinos namijenjen za obnovu i proširenje bolničke infrastrukture, nakon čega slijede jačanje primarne skrbi i prevencije te digitalna tranzicija u području zdravstvene i dugotrajne skrbi; očekuje da će te mjere povezane sa zdravstvenom skrbi doprinijeti povećanju kapaciteta i otpornosti zdravstvenih sustava i njihove pripravnosti za buduće krize; izražava zabrinutost zbog toga što brojne države članice nisu obuhvatile mjere dostatne da skrb o mentalnom zdravlju postane dostupna i cjenovno pristupačna svih dobnim skupinama te ističe da bi mentalno zdravlje trebalo biti sastavni dio socioekonomskog oporavka EU-a od pandemije i prioritet zdravlja na radu; izražava zabrinutost zbog toga što neke države članice nisu uključile dostatne mjere za reagiranje na dugotrajne izazove u području javnog zdravstva; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primjećuje da modernizacija javne uprave ima važno mjesto u mnogim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost, tako se očekuje da će ulaganja u poboljšanje javne uprave iznositi otprilike 1,8 milijardi EUR; naglašava da bi nacionalni planovi za oporavak i otpornost mogli doprinijeti povećanju kapaciteta javnih uprava za učinkovito upravljanje europskim fondovima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; ističe da koristi reformi nadilaze s njima povezane troškove, što bi se trebalo konkretno i na pozitivan način odraziti na građane; |
| --- | --- |

53.

| 54. | napominje da se odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđaju rashodi namijenjeni djeci i mladima, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje te nezaposlenost mladih i vještine, u iznosu od 49 milijardi EUR, što odgovara otprilike 11,5 % ukupnih rashoda nacionalnih planova za oporavak i otpornost; konstatira da taj iznos predstavlja prvi korak u osiguravanju provedbe koordiniranih mjera namijenjenih sljedećoj generaciji u svih 27 država članica; zabrinut je zbog toga što mnogi nacionalni planovi za oporavak i otpornost ne odražavaju na odgovarajući način ambicije postavljene u okviru europskog jamstva za djecu i što samo djelomično odražavaju ambicije ojačane garancije za mlade; izražava žaljenje zbog činjenice što su dvije države članice odlučile da u svoje planove neće uključiti mjere namijenjene djeci i mladima, već su umjesto toga prednost dale predstavljanju mjera kojima se potiču vještine i digitalne vještine za sve građane; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primjećuje da gotovo svi odobreni nacionalni planovi za oporavak i otpornost sadržavaju ulaganja u digitalno obrazovanje, što u ukupnim rashodima za obrazovanje predstavlja udio od otprilike 30 %; pozdravlja usredotočenost na modernizaciju obrazovne infrastrukture i opreme u državama članicama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | napominje da su države članice dosad predložile ukupno 228 mjera usmjerenih na pružanje potpore djeci i mladima; primjećuje da je 74 % mjera usmjereno na opće, strukovno i visoko obrazovanje te kapacitete za osposobljavanje, kao i dostupnost, cjenovnu pristupačnost, kvalitetu i uključivost, među ostalim digitalizacije i infrastrukture; nadalje, napominje da se 14 % mjera odnosi na rani i predškolski odgoj i obrazovanje, rano napuštanje školovanja i siromaštvo djece; primjećuje da je 12 % mjera usmjereno na rješavanje problema nezaposlenosti mladih otvaranjem radnih mjesta, zapošljavanjem, poticajima za prelazak na drugo radno mjesto i potporom samozapošljavanju; ističe da je Parlament zatražio od država članica da najmanje 2 % proračuna svakog nacionalnog plana za oporavak i otpornost namijene kulturi, a 10 % obrazovanju; primjećuje da je 16 država članica u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost uključilo mjere koje se odnose na kulturu; vjeruje da su države članice mogle bolje iskoristiti Mehanizam za oporavak i otpornost za potporu tim sektorima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da nastavi pratiti provedbu šest stupova i osiguravati da detaljni podaci budu dostupni u tablici pokazatelja za oporavak i otpornost; traži od Komisije da omogući više regionalnih metoda praćenja provedbe uz pomoć tablice pokazatelja i pozdravlja inicijative za praćenje na razini EU-a i na nacionalnoj razini kojima se poboljšava praćenje provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost; sa zadovoljstvom primjećuje da nekoliko država članica pruža podatke na regionalnoj razini i poziva druge države članice da učine isto; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe da se Mehanizam za oporavak i otpornost ne smije upotrebljavati kao zamjena za stalne nacionalne proračunske rashode, osim ako je to propisno opravdano; napominje da je Komisija odobrila nacionalne planove za oporavak i otpornost samo za pokrivanje početnih troškova uspostave i pokretanja reformi; podsjeća države članice da se Mehanizam za oporavak i otpornost mora provoditi na način kojim se ne dovodi u pitanje njihova odgovornost za upravljanje javnim financijama; poziva Komisiju da podnese detaljne podatke o procjeni usklađenosti s ovim horizontalnim načelom i sva pripadajuća obrazloženja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da je Komisija za svaku mjeru ocijenila poštuje li načelo nenanošenja bitne štete u skladu sa svojim tehničkim smjernicama; naglašava da se primjenom kriterija nenanošenja bitne štete, kako je razvijen u smjernicama Komisije, moraju spriječiti mjere štetne za okoliš; poziva Komisiju da objavi podnesene procjene primjene načela nenanošenja bitne štete te naglašava da bi Komisija trebala pažljivo preispitati i pratiti potpuno poštovanje ovog načela tijekom faze provedbe; napominje da su neke države članice morale poboljšati određene mjere kako bi ih uskladile s tim načelom; konstatira da je poštovanje načela nadalje dovelo do početnih nedosljednosti između zahtjeva Komisije i zahtjevâ Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda za zemlje koje su za svoje omotnice programa InvestEU izdvojile sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost, a time i do kašnjenja u postupku provedbe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uviđa da velika većina nacionalnih planova za oporavak i otpornost obuhvaća poseban odjeljak u kojem se objašnjava kako se planom rješavaju rodna pitanja i izazovi; konstatira da nacionalni planovi za oporavak i otpornost sadržavaju mjere usmjerene na sudjelovanje žena na tržištu rada i smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca, ali izražava razočaranje zbog toga što ne uključuju posebno obrazloženje o tome kako se planom rješavaju rodni problemi i izazovi; naglašava da su visokokvalitetne javne usluge skrbi važne da bi se ublažili teret neplaćenog pružanja skrbi, koji u najvećoj mjeri danas snose žene, i negativne posljedice na BDP; traži od Komisije da provede studiju kako bi se provjerilo u kojoj mjeri Mehanizam za oporavak i otpornost doprinosi otvaranju radnih mjesta u sektorima u kojima prevladava jedan spol te doprinose li dovoljno popratne mjere većoj prisutnosti manje zastupljenog spola u tim sektorima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | konstatira da dvadeset država članica u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa prekogranične projekte većinom usmjerene na infrastrukturu, kao što su željezničke ili elektroenergetske veze, vodik, kvantna tehnologija, 5G povezivost, kapaciteti u oblaku i inovacijski centri; izražava žaljenje zbog toga što nacionalni planovi za oporavak i otpornost ne sadrže više prekograničnih projekata kako bi se povećali učinci prelijevanja i doprinijelo dodanoj vrijednosti EU-a; primjećuje da dvadeset država članica u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa prekogranične projekte, kao što su važni projekti od zajedničkog europskog interesa, koji su uglavnom usmjereni na infrastrukturu; poziva države članice da po potrebi pojasne ulogu relevantnih dionika u uvođenju i provedbi višedržavnih projekata; smatra da su u nacionalne planove za oporavak i otpornost trebale biti uključene dodatne prekogranične mjere kako bi se povećao njihov učinak prelijevanja i povećala dodana vrijednost EU-a; |
| --- | --- |

61.

| 62. | u prvom redu konstatira važnost prekograničnih projekata povezanih s prijenosom energije među državama članicama; vjeruje da bi u trenutačnoj situaciji nacionalni planovi za oporavak i otpornost imali više koristi od daljnjih prekograničnih projekata, posebno u području energije; naglašava da su ta ulaganja ključna za postizanje energetske suverenosti i zelene tranzicije; ističe da trenutačno stanje pokazuje važnost diversifikacije izvora energije EU-a i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta za električnu energiju između država članica; poziva na poboljšanje međupovezanosti europskih energetskih mreža te na potpunu sinkronizaciju električnih mreža u cijelom EU-u; naglašava, nadalje, važnost jačih napora u poboljšanju energetske učinkovitosti u cilju ograničavanja očekivanog rasta potražnje za električnom energijom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primjećuje da nijedna država članica nije predložila prijenos strukturnih fondova u svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost, da samo dvije države članice planiraju svoje omotnice programa InvestEU namiriti sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost te da samo četiri države članice namjeravaju uključiti troškove tehničke potpore u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost; izražava žaljenje zbog toga što nije iskorišten puni potencijal odredbe o prijenosu sredstava Mehanizma za oporavak i otpornost u nacionalne odjeljke programa InvestEU; podsjeća da su sinergije među različitim fondovima EU-a od presudne važnosti za odgovarajući oporavak i konsolidiranu otpornost Unije te podsjeća države članice da se primjenom odredbe doprinosi jačanju sinergija; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podsjeća da u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost planovi za oporavak i otpornost moraju biti usklađeni i s informacijama koje su države članice uključile u svoje sporazume o partnerstvu i operativne programe u okviru fondova Unije; ponavlja da ta odredba nije važna samo da bi se izbjeglo dvostruko financiranje ili preklapanje ciljeva već i kako bi se osigurao koordinirani pristup i maksimalno povećale koristi od financiranja EU-a; traži da Komisija provede analizu načina na koji se osigurava ta koordinacija; prima na znanje da je donošenje nacionalnih planova za oporavak i otpornost u nekim slučajevima dovelo do kašnjenja u usvajanju sporazuma o partnerstvu te izražava zabrinutost zbog posljedica tih kašnjenja; poziva Komisiju i države članice da izbjegnu daljnja kašnjenja u izradi i donošenju sporazuma o partnerstvu i poziva da se brzo odgovori na problem tih kašnjenja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe da su sinergije i koherentnost između Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih programa financiranja Unije ključne da bi se zajamčio istinski oporavak te konsolidirana otpornost Unije; poziva Komisiju i države članice da potiču sinergije između nacionalnih planova za otpornost i oporavak i drugih programa financiranja Unije, posebno partnerskih sporazuma; postavlja pitanje kako je Komisija potaknula države članice da podupru sinergije s nacionalnim planovima za oporavak i otpornost drugih država članica; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća države članice da se očekuje da će se nacionalnim planovima za oporavak i otpornost doprinijeti učinkovitom suočavanju sa svim izazovima ili velikom dijelu njih koji su utvrđeni u relevantnim preporukama za pojedine zemlje, uključujući njihove fiskalne aspekte i preporuke dane na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 (19), prema potrebi, te upućene dotičnoj državi članici, ili pak izazovima utvrđenima u drugim relevantnim dokumentima koje je Komisija službeno donijela u kontekstu europskog semestra; prima na znanje ocjenu Komisije da se svim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost odgovara barem na velik dio izazova utvrđenih u relevantnim preporukama europskog semestra, ali ne i na sve izazove; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prepoznaje pozitivan učinak potrebnih poreznih reformi u državama članicama koje su uključene u neke nacionalne planove i žali zbog toga što nijedna od država članica na koje se odnose preporuke za pojedine zemlje u pogledu agresivnog poreznog planiranja, izbjegavanja plaćanja poreza, utaje poreza i pranja novca nije riješila te izazove u svojem nacionalnom planu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da na odgovarajući način ocijeni ostvarivanje svih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, uključujući one povezane s preporukama za pojedine zemlje i u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost u fazi isplate Mehanizma, te da proporcionalno smanji plaćanja, ovisno o važnosti dotičnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, ako one nisu ostvarene u dovoljnoj mjeri, uključujući nenazadovanje u prethodno ostvarenim ključnih etapama i ciljnim vrijednostima; nadalje, poziva Komisiju da po potrebi iskoristi odredbe Uredbe, omogućujući povrat bespovratnih sredstava ili traženje prijevremene otplate zajmova u slučaju da države članice prekrše obveze u okviru sporazuma o financiranju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | konstatira da je Komisija sve države članice ocijenila ocjenom A u pogledu svih kriterija predviđenih Uredbom o Mehanizmu; podsjeća da su prema procjeni Komisije sve države članice dobile ocjenu B za kriterije na temelju kojih se ocjenjuje jesu li procijenjeni ukupni troškovi nacionalnih planova za oporavak i otpornost razumni; poziva Komisiju da zajamči da su troškovi vjerodostojni i da se provodi njihova odgovarajuća analiza kako bi se suzbile prijevare i korupcija; potiče Komisiju da temeljito ocijeni zadovoljavajuće ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti prije prihvaćanja zahtjeva za plaćanje te da zajamči da nije došlo do poništavanja napretka u prethodno ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima; |
| --- | --- |

69.

Mehanizmi transparentnosti, praćenja i kontrole

| 70. | ističe važnost transparentnosti i dobrog proceduralnog upravljanja u postupcima i praksama javne nabave; u tom pogledu poziva države članice da osiguraju jednakost i pravednost te posebno pristup u postupku javne nabave svima, uključujući mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

70.

| 71. | potiče države članice da pravovremeno pokrenu postupak javne nabave za provedbu mjera kako bi se osiguralo njihovo dovršenje u skladu s kalendarom ključnih etapa i ciljeva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava da je transparentnost presudna za čvrst sustav praćenja nacionalnih planova za oporavak i otpornost kojim bi se omogućio smislen angažman javnosti; izražava žaljenje što je Vijeće odbilo izradu internetske platforme, kojoj bi potporu pružili Parlament i Komisija, na kojoj bi se objavljivali krajnji korisnici; primjećuje da je zbog prirode korištenih instrumenata kontrola usmjerena na postizanje rezultata i ishoda, a ne na provjeru troškova; konstatira da se tim pristupom može pojednostavniti provedba i doprinijeti postizanju željenog ishoda; upozorava da bi taj pristup, bez odgovarajućeg praćenja, mogao otežati otkrivanje zlouporabe sredstava EU-a; potiče ipak Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo rano otkrivanje zlouporabe sredstava EU-a; poziva Komisiju da pomno prati svaku moguću pojavu dvostrukog financiranja i da, ako se takvi slučajevi potvrde, bez odgode zatraži povrat sredstava; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju da obavijesti tijela nadležna za proračun o upotrebi IT-sustava koje uspostavlja Komisija za države članice radi izvješćivanja o relevantnim informacijama o provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

73.

| 74. | potiče države članice na to da prikupljaju i bilježe podatke o krajnjim primateljima i korisnicima sredstava Unije u elektroničkom standardiziranom i interoperabilnom formatu te da koriste jedinstveni alat za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika koji će Komisija staviti na raspolaganje; potiče Komisiju da ustraje na upotrebi integriranog i interoperabilnog sustava praćenja koji uključuje jedinstveni alat za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika (ARACHNE) za sve rashode u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te da osigura da ARACHNE bude interoperabilan sa svim relevantnim softverima i setovima podataka kako bi administrativno opterećenje bilo što je manje moguće; nadalje, ponovno ističe važnost digitalizacije cjelokupnog procesa izvješćivanja, praćenja i revizije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | podsjeća na to da bi države članice trebale prikupljati podatke o stvarnom vlasniku/stvarnim vlasnicima primatelja sredstava i korisnicima programa i osigurati pristup tim podacima te ponovno ističe važnost osiguravanja transparentnosti krajnjih korisnika bez stvaranja dodatnog opterećenja u pogledu izvješćivanja; poziva Komisiju i države članice da povremeno objavljuju ažurirane podatke o krajnjim korisnicima i prenesenim sredstvima radi povjerenja javnosti i transparentnosti; poziva Komisiju da uspostavi integrirani i interoperabilni sustav jednostavan za upotrebu koji bi sadržavao informacije o svim projektima koje sufinancira EU, kao i o njegovim korisnicima i stvarnim vlasnicima, ugovarateljima i podugovarateljima te koji bi mogao objediniti sve iznose koje je primio isti korisnik ili stvarni vlasnik; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podsjeća Komisiju da joj pri evaluaciji nacionalnih planova za oporavak i otpornost i zahtjeva za plaćanje mogu pomagati stručnjaci te je poziva da tu odredbu po potrebi u potpunosti iskoristi, posebno ako joj nedostaje interne sposobnosti za temeljito ispitivanje planova ili ostvarivanja ključnih etapa i ciljeva; izražava sumnje u pogledu dostatnih kapaciteta Vijeća za pravilnu analizu nacionalnih planova za oporavak i otpornost ili zahtjeva za plaćanje te poziva da se osigura njihova odgovarajuća procjena; |
| --- | --- |

76.

| 77. | potiče Komisiju da osigura da se evaluacija ključnih etapa i ciljeva koje su države članice ostvarile u okviru svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost temelji na sveobuhvatnoj i transparentnoj procjeni ključnih etapa i ciljeva u svim njihovim dimenzijama, a posebno njihovoj kvaliteti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | podsjeća da su države članice obvezne uspostaviti pouzdane sustave kontrole i revizije kako bi se zajamčila zaštita financijskih interesa Unije, da bi se spriječile prijevare, suzbila korupcija i sukobi interesa i osigurala transparentnost te da je Komisija odgovorna za osiguravanje uspostave i potpunog funkcioniranja tih sustava prije odobravanja prvih plaćanja; podsjeća da se sredstva isplaćuju nakon ispunjenja ključnih etapa i ciljeva; |
| --- | --- |

78.

| 79. | napominje da se Komisija u velikoj mjeri oslanja na države članice kad je riječ o temeljitoj reviziji nacionalnih planova za oporavak i otpornost; potiče Komisiju da osigura učinkovito praćenje, reviziju i potpunu provedbu tih zahtjeva te da prati stalnu usklađenost sa svim takvim mjerama koje se odnose na cijeli životni ciklus Mehanizma za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da osigura snažan mehanizam za redovitu reviziju sustava kontrole država članica; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ponavlja važnu ulogu Europskog revizorskog suda, Ureda europskog javnog tužitelja, Europskog ureda za borbu protiv prijevara, Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu i drugih relevantnih tijela i agencija EU-a u pružanju potpore državama članicama i Komisiji u zaštiti financijskih interesa Unije tijekom provedbe instrumenta Next Generation EU te poziva te institucije i tijela da u potpunosti iskoriste svoje ovlasti u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i drugog relevantnog zakonodavstva u cilju sprječavanja, otkrivanja, ispravljanja i istraživanja prijevare, korupcije i sukoba interesa radi detaljne analize rashoda u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost; podsjeća da bi tijela i agencije EU-a trebala raspolagati odgovarajućim resursima za ispunjavanje svojih zadaća; poziva Komisiju da surađuje s tim institucijama i tijelima te da osigura uspostavu odgovarajućih kapaciteta kontrole i da im države članice omoguće puni pristup svim relevantnim informacijama radi izvršavanja svojih ovlasti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja ulogu Foruma o kaznenom progonu u okviru instrumenta Next Generation EU i operaciju Sentinel, koji će na kooperativan način pomoći u sprečavanju i suzbijanju prijetnji sredstvima instrumenta Next Generation EU i općenito financijskoj dobrobiti Unije te u mapiranju ranjivosti u nacionalnim sustavima dodjele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponavlja da je važno da Komisija, zajedno s državama članicama, kontinuirano prati rashode Mehanizma za oporavak i otpornost te podataka o provedbi i upravljanju, među ostalim ex post, pri čemu treba osigurati potpunu transparentnost u cilju analize rezultata Mehanizma za oporavak i otpornost te utvrđivanja i uklanjanja svih nedostataka u tom pogledu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | podsjeća da u okviru postupka davanja razrješnice Komisiji, u skladu s člankom 319. UFEU-a, Mehanizam za oporavak i otpornost podliježe izvješćivanju u okviru integriranog financijskog izvješćivanja i izvješćivanja o odgovornosti iz članka 247. Financijske uredbe te, posebice, zasebno u okviru godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom i o njegovu izvršenju; |
| --- | --- |

83.

Upravljanje, transparentnost i vidljivost provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost

| 84. | potvrđuje ulogu Parlamenta u nadzoru nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost, konkretno u vidu pet plenarnih rasprava održanih 2021., dvije usvojene rezolucije, četiri dijaloga o oporavku i otpornosti održanih s Komisijom 2021., 20 sastanaka posebne radne skupine za nadzor nad Mehanizmom za oporavak i otpornost, parlamentarnih pitanja te redovitog protoka informacija i ad hoc zahtjeva Komisije za informacije; podsjeća na to da se člankom 25. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost zahtijeva da Komisija Parlamentu i Vijeću istodobno i pod jednakim uvjetima dostavlja relevantne dokumente i informacije; primjećuje spori početak pravilnog protoka dokumenta i poteškoće s kojima se Parlament suočava u pogledu pristupa informacijama koje dobiva od Komisije i koje prosljeđuje državama članicama; pozdravlja činjenicu što su uspostavljeni bolji komunikacijski postupci te poziva na održavanje ovakvog protoka informacija; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisiju da slijedi otvoren, transparentan i konstruktivan pristup tijekom dijaloga o oporavku i otpornosti te da poštuje odredbu članka 26. stavka 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost u pogledu redovite interakcije s Parlamentom; podsjeća da bi međuinstitucijska suradnja uspostavljena Mehanizmom za oporavak i otpornost trebala postati minimalni standard u svim programima financiranja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva nacionalne parlamente i relevantne dionike da u skladu s nacionalnim pravnim okvirima prate primjer Parlamenta i provjeravaju provedbu svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost na otvoren, transparentan i demokratski način; |
| --- | --- |

86.

| 87. | žali zbog toga što u svim državama članicama lokalne i regionalne vlasti, organizacije civilnog društva, socijalni partneri, akademska zajednica ili drugi relevantni dionici nisu bili dovoljno uključeni u izradu i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost u skladu s nacionalnim pravnim okvirom te poziva na njihovo sudjelovanje koje se temelji na jasnim i transparentnim načelima pri provedbi tih planova u najvećoj mogućoj mjeri u skladu s nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

87.

| 88. | podsjeća da su lokalne i regionalne vlasti, organizacije civilnog društva, socijalni partneri i drugi relevantni dionici predvodnici u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost na lokalnoj razini te podsjeća Komisiju i države članice da su odgovarajuća uključenost i koordinacija s lokalnim i regionalnim vlastima, organizacijama civilnog društva, socijalnim partnerima i drugim relevantnim dionicima pri provedbi i praćenju planova presudni za uspjeh oporavka u Uniji i ključni za djelotvornost i širu odgovornost nacionalnih planova za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da istraži načine za uspostavljanje dijaloga na razini EU-a s predstavnicima relevantnih dionika u Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice da osiguraju jasnu raspodjelu odgovornosti i odgovarajuće sustave upravljanja sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost, uzimajući u obzir posebne potrebe građana na regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu će poštovati načela nediskriminacije i jednakog postupanja; podsjeća da provedba mjera nacionalnih planova za oporavak i otpornost mora poštovati sve relevantne zakone u skladu s nacionalnim pravnim okvirima; |
| --- | --- |

89.

| 90. | očekuje da će izvješće o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost koje je pripremila Komisija pružiti opsežne podatke i analizu doprinosa nacionalnih planova za oporavak i otpornost provedbi europskog stupa socijalnih prava, uključujući učinak nacionalnih planova za oporavak i otpornost na rodnu ravnopravnost i njihov učinkovit doprinos rodnoj ravnopravnosti, kao i njihovu potporu MSP-ovima i strateškoj autonomiji; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisiju da procijeni je li vjerojatno da će se zakonski utvrđeni ciljevi potrošnje – 37 % zelene potrošnje i 20 % digitalne potrošnje ostvariti po planu tijekom faze provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost te da, prema potrebi, pozove pozove države članice da, uz potporu Komisije kada je to potrebno, poduzmu potrebne mjere kako bi se ostvarili ti ciljevi kada se predviđa da ne bi mogli biti ispunjeni; |
| --- | --- |

91.

| 92. | očekuje da izvješće Komisije o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost sadrži informacije o zaprekama, kada je to primjereno, koje sprječavaju odgovarajuću provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja činjenicu da je u prosincu 2021. uspostavljena tablica pokazatelja za oporavak i otpornost, zahvaljujući kojoj se svim građanima omogućuje praćenje provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost; primjećuje da, u skladu s delegiranim aktom o zajedničkim pokazateljima, države članice moraju izvješćivati o nekoliko pokazatelja, među ostalim o provedbi europskog stupa socijalnih prava i MSP-ovima kojima se pruža potpora; poziva Komisiju da poboljša sposobnosti tablice pokazatelja kako bi se osigurao visok stupanj vidljivosti Mehanizma za oporavak i otpornost i odgovornosti za njega; pozdravlja činjenicu da tablica pokazatelja sadrži podatke razvrstane po spolu za pokazatelje izražene brojem zaposlenika; |
| --- | --- |

93.

| 94. | potiče Komisiju da provede odredbu prema kojoj bi države članice trebale pružati podatke potrebne za izvješćivanje o napretku u pogledu šest stupova Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, čime bi se svakom građaninu omogućilo praćenje provedbe Mehanizma; međutim, žali zbog toga što države članice nisu sklone pružanju detaljnijih podataka koji bi se uvrstili u tablicu pokazatelja za oporavak i otpornost; konstatira da bi detaljniji podaci građanima omogućili da svoje vlade lakše pozivaju na odgovornost; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ističe da je jedan od ciljeva Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost doprinijeti postizanju socijalnih ciljeva EU-a te naglašava važnost uspostavljanja metodologija za prikazivanje napretka u njegovoj provedbi i načina na koji doprinosi europskom stupu socijalnih prava; izražava zabrinutost zbog toga što Delegirani akt o socijalnim izdacima i pregledu pokazatelja otpornosti neće biti dovoljan za praćenje i izvješćivanje o socijalnoj i rodnoj dimenziji te učincima Mehanizma za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da bolje prikaže praćenje provedbe 20 načela europskog stupa socijalnih prava kroz komplementarne socijalne i rodne pokazatelje uključene u tematsku analizu tablice pokazatelja; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva Komisiju da iznese dodatne pokazatelje uključene u tematsku analizu tablice pokazatelja radi praćenja uspješnosti država članica u području bioraznolikosti, kohezije i konkurentnosti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | podsjeća da u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost Komisija mora provoditi informacijske i komunikacijske aktivnosti koje se odnose na Mehanizam; potiče Komisiju da preko svojih predstavništava u državama članicama i u suradnji s uredima za vezu Europskog parlamenta u državama članicama pokrene događanja u državama članicama kojima se promiče tablica pokazatelja i predstavljaju razne analize koje je provela Komisija, uključujući analizu šest stupova; potiče Komisiju da objavi detaljnu analizu pozitivnih učinaka Mehanizma za oporavak i otpornost isticanjem dobrih praksi u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te preporuka za prevladavanje prepreka pri provedbi i poboljšanje učinkovite upotrebe sredstava; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ističe da se nacionalne javne uprave suočavaju sa znatnim izazovom u pogledu apsorpcije svih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost u tako kratkom vremenskom razdoblju; potiče Komisiju da aktivno podrži države članice u apsorpciji tih sredstava kako bi se sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost uspješno isplaćivala diljem Unije; |
| --- | --- |

98.

| 99. | i dalje ustraje i namjerava u potpunosti iskoristiti niz mogućnosti koje nudi Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost, a odnose se na procjenu, nadzor i promicanje Mehanizma, među ostalim s pomoću događanja i aktivnosti, uključujući ona na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pozdravlja inicijativu Europskog ombudsmana za pripremu „Načela dobre prakse za upravljanje transparentnošću pri korištenju sredstava za oporavak”; |
| --- | --- |

100.

| 101. | napominje da se u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost država članica izvješćuje o njihovim komunikacijskim strategijama; međutim, žali zbog činjenice što se očekuje da će takve komunikacijske kampanje bez jasnog standarda biti vrlo različite, čime će se ograničiti vidljivost Mehanizma i financiranja EU-a općenito; pozdravlja činjenicu da je većina država članica slijedila preporuke Komisije o izradi posebnih internetskih stranica na kojima se prikazuju informacije povezane s Mehanizmom za oporavak i otpornost, ali izražava žaljenje zbog činjenice da postoje velike razlike u detaljnosti informacija objavljenih na njima; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva na daljnje usklađivanje informacija dostupnih građanima o nacionalnoj provedbi i nacionalnim komunikacijskim strategijama povezanima s Mehanizmom za oporavak i otpornost radi poticanja transparentnosti i odgovornosti, čime se jača odgovornost za provedbu; poziva Komisiju da preporuči usklađen pristup i standard za prikazivanje informacija o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost na nacionalnoj i regionalnoj razini te da od država članica traži da se pridržavaju tog standarda ili da objasne odstupanja; |
| --- | --- |

102.

Dosadašnje pouke izvučene iz Mehanizma za oporavak i otpornost

| 103. | ponavlja važnost uspješne provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost u državama članicama kako bi se osigurao dugoročni učinak na gospodarstvo i društvo EU-a; ističe da će preispitivanje okvira gospodarskog upravljanja EU-a biti prilika za izvlačenje pouka iz uspjeha, ali i iz nedostataka Mehanizma za oporavak i otpornost; potiče Komisiju da istraži i iznese različite scenarije o tome kako bi iskustva stečena u osmišljavanju i provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost mogla potaknuti preispitivanje okvira makroekonomskog upravljanja EU-a, posebno u pogledu postizanja veće transparentnosti, demokracije, uključenja, koordinacije i nadzora; |
| --- | --- |

103.

| 104. | naglašava da je Mehanizam za oporavak i otpornost pokazao važnost snažnog uključenja Europskog parlamenta, zajedno s Vijećem, u utvrđivanje zajedničkih prioriteta EU-a, odgovora na nove probleme i osmišljavanje temeljnih političkih smjernica i mehanizama za upravljanje, kao i u nadzor provedbe za snažnu europsku odgovornost; ponavlja da bi Parlament trebao biti ravnopravan s Vijećem u nadzoru provedbe Mehanizma te poziva Komisiju da osigura da se u budućim inicijativama EU-a jednako postupa prema obje institucije; naglašava važnost delegiranih akata u jačanju demokratske odgovornosti i legitimnosti procesa; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ocjenjuje pozitivnim što je potpora EU-a pružena reformama i ulaganjima u obliku paketā zajedno s poticajima imala ključnu ulogu u jačanju nacionalne odgovornosti Mehanizma za oporavak i otpornost i europskog semestra na temelju zajedničkih prioriteta EU-a; nadalje, naglašava da su konstruktivni socijalni i teritorijalni dijalozi s visokom razinom uključenja lokalnih i regionalnih vlasti, socijalnih partnera i organizacija civilnog društva, u okviru nacionalnog pravnog okvira, ključni za nacionalnu odgovornost, uspješnu provedbu i demokratsku odgovornost te da bi ih trebalo ojačati i temeljitije primjenjivati te bi mogli poticati buduće inicijative i mehanizme u EU-u i njegovim državama članicama; |
| --- | --- |

105.

| 106. | prepoznaje na temelju dobrog primjera Mehanizma za oporavak i otpornost kao dijela inicijative Next Generation EU snažnu dodanu vrijednost zajedničkog, modernog i učinkovitog odgovora EU-a koji se brzo može mobilizirati i suočiti se s krizama i novim izazovima; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Komisiju da u potpunosti uzme u obzir stajališta Parlamenta u predstojećem izvješću o preispitivanju provedbe Mehanizma, koje će Komisija predstaviti Parlamentu i Vijeću do 31. srpnja 2022.; poziva Komisiju da pri sastavljanju navedenog izvješća također uzme u obzir doprinos svih relevantnih dionika; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom revizorskom sudu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(3)  SL C 15, 12.1.2022., str. 184.

(4)  SL C 67, 8.2.2022., str. 90.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0121.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0240.

(8)  SL L 429, 1.12.2021., str. 83.

(9)  SL L 429, 1.12.2021., str. 79.

(10)  SL C 155, 30.4.2021., str. 45.

(11)  SL C 97, 28.2.2022., str. 21.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0074.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0204.

(14)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16)  Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries (COVID-19 i njegov gospodarski učinak na žene i siromaštvo žena – uvidi iz pet europskih zemalja), svibanj 2021. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf

(17)  Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19 (Odrastanje uz ograničenje kretanja: europska djeca u doba epidemije bolesti COVID-19), 17. studenoga 2020. https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

(19)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/58

---

P9_TA(2022)0265

Mjere uključivanja u okviru programa Erasmus+ 2014. – 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi mjera uključivanja u okviru programa Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020. (2021/2009(INI))

(2023/C 32/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 6., 10., 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 6., 10., 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. siječnja 2018. naslovljeno „Evaluacija programa Erasmus+ sredinom programskog razdoblja (2014.–2020.)” (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. siječnja 2018. naslovljeno „Evaluacija programa Erasmus+ sredinom programskog razdoblja (2014.–2020.)” (COM(2018)0050),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. studenoga 2017. naslovljenu „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet: Doprinos Europske komisije sastanku na vrhu u Göteborgu 17. studenoga 2017.” (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. studenoga 2017. naslovljenu „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet: Doprinos Europske komisije sastanku na vrhu u Göteborgu 17. studenoga 2017.” (COM(2017)0673),

| — | uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698), koja se temelji na zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016. o ravnopravnosti LGBTI osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698), koja se temelji na zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016. o ravnopravnosti LGBTI osoba,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565), kojom se nastoji ažurirati Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (4) (Direktiva o rasnoj jednakosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565), kojom se nastoji ažurirati Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (4) (Direktiva o rasnoj jednakosti),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (5),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0158/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0158/2022),

| A. | budući da je mobilnost iznimno važan dio digitalnog učenja i učenja koje zahtijeva fizičku prisutnost; budući da je pružanje jednakih i uključivih mogućnosti svima svojstveno temeljnim vrijednostima Europske unije, te tako mora i ostati, i budući da ljudi iz svih sredina i društvenih slojeva moraju u potpunosti i jednako moći iskoristiti program Erasmus+; ističe da program Erasmus+ ne koristi samo sudionicima nego i cijelim zajednicama i društvima te da ispunjava 4. Cilj UN-ova programa održivog razvoja; napominje da to dovodi do demokratskijih, snažnijih, povezanijih i otpornijih društava; |
| --- | --- |

A.

budući da je mobilnost iznimno važan dio digitalnog učenja i učenja koje zahtijeva fizičku prisutnost; budući da je pružanje jednakih i uključivih mogućnosti svima svojstveno temeljnim vrijednostima Europske unije, te tako mora i ostati, i budući da ljudi iz svih sredina i društvenih slojeva moraju u potpunosti i jednako moći iskoristiti program Erasmus+; ističe da program Erasmus+ ne koristi samo sudionicima nego i cijelim zajednicama i društvima te da ispunjava 4. Cilj UN-ova programa održivog razvoja; napominje da to dovodi do demokratskijih, snažnijih, povezanijih i otpornijih društava;

| B. | budući da se u Uredbi o uspostavi programa Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020. ističe promicanje socijalnog uključivanja i sudjelovanje osoba s posebnim potrebama ili s manje mogućnosti, kako je definirano u Strategiji za uključivanje i raznolikost u okviru programa Erasmus+, koja obuhvaća osobe s invaliditetom, zdravstvenim problemima, teškoćama u učenju, kulturnim razlikama te osobe koje se suočavaju s gospodarskim, zemljopisnim i društvenim preprekama; ističe da je i trenutni program Erasmus+ (2021. – 2027.) usko povezan sa zelenom i digitalnom tranzicijom; |
| --- | --- |

B.

budući da se u Uredbi o uspostavi programa Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020. ističe promicanje socijalnog uključivanja i sudjelovanje osoba s posebnim potrebama ili s manje mogućnosti, kako je definirano u Strategiji za uključivanje i raznolikost u okviru programa Erasmus+, koja obuhvaća osobe s invaliditetom, zdravstvenim problemima, teškoćama u učenju, kulturnim razlikama te osobe koje se suočavaju s gospodarskim, zemljopisnim i društvenim preprekama; ističe da je i trenutni program Erasmus+ (2021. – 2027.) usko povezan sa zelenom i digitalnom tranzicijom;

| C. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljno utjecala na obrazovni sektor u cjelini, što je dodatno pogoršalo postojeće nejednakosti u pristupu obrazovanju i naglasilo potrebu za zadržavanjem mjera uključivanja u okviru programa Erasmus+ te za poduzimanjem svih potrebnih poboljšanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljno utjecala na obrazovni sektor u cjelini, što je dodatno pogoršalo postojeće nejednakosti u pristupu obrazovanju i naglasilo potrebu za zadržavanjem mjera uključivanja u okviru programa Erasmus+ te za poduzimanjem svih potrebnih poboljšanja;

| D. | budući da na europskoj razini za program Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020. nije utvrđena usklađena i obvezna strategija za uključivanje, što je nedostatak koji je imao znatno ograničavajući učinak na mjere uključivanja u okviru programa; |
| --- | --- |

D.

budući da na europskoj razini za program Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020. nije utvrđena usklađena i obvezna strategija za uključivanje, što je nedostatak koji je imao znatno ograničavajući učinak na mjere uključivanja u okviru programa;

| E. | budući da fizička mobilnost omogućuje uranjanje u druge kulture i optimalnu interakciju s njima i budući da su virtualna razmjena i učenje vrijedna dopuna fizičkoj mobilnosti, no ne pružaju istu kvalitetu iskustva i koristi; |
| --- | --- |

E.

budući da fizička mobilnost omogućuje uranjanje u druge kulture i optimalnu interakciju s njima i budući da su virtualna razmjena i učenje vrijedna dopuna fizičkoj mobilnosti, no ne pružaju istu kvalitetu iskustva i koristi;

| F. | budući da je pandemija ubrzala digitalnu tranziciju i ukazala na važnost posjedovanja dobrih digitalnih vještina; ističe činjenicu da Erasmus+ može znatno doprinijeti digitalnom usavršavanju i prekvalifikaciji; |
| --- | --- |

F.

budući da je pandemija ubrzala digitalnu tranziciju i ukazala na važnost posjedovanja dobrih digitalnih vještina; ističe činjenicu da Erasmus+ može znatno doprinijeti digitalnom usavršavanju i prekvalifikaciji;

| G. | budući da je iskustvo mobilnosti koje nudi Erasmus+ transformativno za sudionike i da može pozitivno utjecati na njihove komunikacijske vještine, samopouzdanje, otvorenost, kritičko razmišljanje, osobni i profesionalni napredak, zapošljivost, dobrobit i razumijevanje prednosti ujedinjene Europe jer pruža uključive mogućnosti učenja koje obogaćuju njihove živote i omogućuju im da iskuse jezičnu i kulturnu baštinu Europe i istodobno steknu doživotno znanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je iskustvo mobilnosti koje nudi Erasmus+ transformativno za sudionike i da može pozitivno utjecati na njihove komunikacijske vještine, samopouzdanje, otvorenost, kritičko razmišljanje, osobni i profesionalni napredak, zapošljivost, dobrobit i razumijevanje prednosti ujedinjene Europe jer pruža uključive mogućnosti učenja koje obogaćuju njihove živote i omogućuju im da iskuse jezičnu i kulturnu baštinu Europe i istodobno steknu doživotno znanje;

| H. | budući da je u evaluaciji programa Erasmus+ sredinom programskog razdoblja 2014. – 2020. koju je objavila Komisija 2018. istaknuta potreba za otvaranjem prema većem broju ljudi s manje mogućnosti i manjim organizacijama u svim regijama; |
| --- | --- |

H.

budući da je u evaluaciji programa Erasmus+ sredinom programskog razdoblja 2014. – 2020. koju je objavila Komisija 2018. istaknuta potreba za otvaranjem prema većem broju ljudi s manje mogućnosti i manjim organizacijama u svim regijama;

| 1. | sa zadovoljstvom primjećuje općenito pozitivan dojam o tome kako su se mjere uključivanja razvile tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. programa Erasmus+; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da bi se u okviru programa Erasmus+ trebali podupirati planovi internacionalizacije dionika i sudionika programa kojima se doprinosi uklanjaju fizičke, psihološke, socijalne, socioekonomske, jezične, digitalne i druge vrste prepreka mobilnosti u svrhu učenja i europski projekti kojima se nude jasne i detaljne informacije te kvalitativna potpora sudionicima iz nedovoljno zastupljenih skupina i sudionicima s posebnim potrebama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava ključnu potrebu za prilagođenim financiranjem i bespovratnim sredstvima kao što su pretfinanciranje, dodatna bespovratna sredstva, plaćanja unaprijed i paušalni iznosi kako bi se povećalo sudjelovanje osoba s manje mogućnosti ili osoba u nepovoljnom položaju jer financijske prepreke i dalje predstavljaju jednu od najvećih prepreka u programu Erasmus+; u tom pogledu naglašava da je potrebno primijeniti fleksibilna pravila kako bi se osigurao dostatan financijski iznos za njihove potrebe, posebno njihove životne troškove; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da dodatno razvije instrumente financiranja programa Erasmus+ i uspostavi sinergije s drugim programima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je iznos novca raspodijeljenog putem bespovratnih sredstava za mobilnost u nekim slučajevima i dalje nedostatan, što može biti uzrok socijalne isključenosti studenata i obitelji koji si ne mogu priuštiti mobilnost; poziva na povećanje proračuna za 2023. kako bi se u potpunosti provelo mjere uključivanja u Erasmus+ i Europske snage solidarnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Komisiju da osigura ispravan i potpun rad postojećih digitalnih alata te da bez odlaganja pristupi rješavanju ozbiljnih ustrajnih pitanja povezanih s alatima IT-ja za Erasmus+ koja znatno otežavaju sudjelovanje manjih organizacija, osoba s manjim mogućnostima, starijih sudionika i osoblja koje pomaže s administrativnom papirologijom, ali i sudjelovanje svih vrsta korisnika; poziva Komisiju da postupak uvođenja novouvedenih informatičkih alata učini lakšim i pristupačnim svim skupinama te da ih testira u dovoljno velikim razmjerima prije njihove provedbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da administrativne prepreke sprečavaju sudjelovanje mnogih potencijalnih sudionika u programu; potiče Komisiju da smanji birokraciju i pojednostavi postupke za pristup financiranju kako bi ga se lakše razumjelo i učinilo pristupačnijim; ističe da je administrativno opterećenje prepreka za pristup svima i da najviše utječe na one s manje mogućnosti ili s posebnim potrebama; naglašava važnost osiguravanja postupaka podnošenja zahtjeva na svim jezicima Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pohvaljuje ulogu nastavnika, mladih i socijalnih radnika, organizacija civilnog društva, udruga i obrazovnog osoblja kao glavnih pokretača u okviru institucija sudionica kada je riječ o podizanju svijesti o programu, informiranju i podupiranju budućih učenika te identificiranju osoba s manje mogućnosti; ističe da bez njih većina sudionika, a naročito oni s manje mogućnosti, ne bi mogla sudjelovati; poziva Komisiju, države članice i nacionalne agencije da vrednuju i priznaju njihov često dobrovoljni rad, da ih podrže olakšavanjem njihove mobilnosti i pruže im odgovarajuće financiranje i potporu, dok prate sudionike s manje mogućnosti i pružaju im posebno osposobljavanje prilagođeno njihovim potrebama; napominje da je važno ažurirati različite alate kojima se služe za identificiranje mogućih sudionika te bolje prilagoditi iskustvo programa Erasmus+ kako bi se odgovorilo na potrebe svakog pojedinog sudionika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava važnost pružanja odgovarajućeg osposobljavanja i potpore edukatorima o tome kako učinkovito upravljati izazovima i mogućnostima te kako poticati razmjenu primjera dobre prakse u tom području; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče države članice i nacionalne agencije da omoguće više obrazovnih seminara za osoblje programa Erasmus+ koji bi im omogućili da provode projekte, razviju uključive metode i istraže nove načine za dopiranje do budućih korisnika programa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je potrebno da Komisija, države članice i nacionalne agencije pruže bolju potporu lokalnim organizacijama u svim područjima, uključujući manje organizacije i organizacije koje vode zajednice, osobito u najudaljenijim regijama, na otocima i u udaljenim, planinskim, ruralnim i teže dostupnim područjima te da osiguraju da se sredstva i projekti pravedno raspodjeljuju u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost pružanja odgovarajuće financijske i materijalne potpore osoblju, zajedno s daljnjim osposobljavanjem i dodatnim stručnim znanjem, kako bi se osoblje moglo posvetiti sudionicima i njihovim obiteljima, poboljšavajući pritom pristup projektima, njihov uspjeh i učinak te pritom osigurati neometan rad projekata i mobilnosti; napominje da nacionalne agencije u državama članicama mogu pružiti znatnu pomoć tako da utvrde potrebe organizacija i institucija u tom području i pruže im potrebnu potporu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe pozitivan učinak kratkoročne mobilnosti djece školskog uzrasta u prevladavanju mentalnih i psihosocijalnih prepreka te poziva Komisiju i nacionalne agencije da potaknu projekte mobilnosti usmjerene na djecu i adolescente; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju i države članice da organiziraju ciljane informativne kampanje, na internetu i izvan njega, kako bi se povećala razina osviještenosti i informiranosti građana o prednostima programa Erasmus+ u suradnji s medijima i društvenim mrežama u javnim obrazovnim ustanovama kao što su knjižnice, škole i sveučilišta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva sve nacionalne agencije da imenuju posebne službenike za uključivanje i raznolikost kako bi se izravno doprlo do učenika s posebnim potrebama i/ili učenika s manje mogućnosti; u tom pogledu poziva organizacije koje su odabrane za provedbu mjera u okviru programa Erasmus+ da imenuju posebne osobe za kontakt usmjerene isključivo na osobe s manje mogućnosti te podsjeća da informacije o uslugama potpore za osobe s posebnim potrebama moraju biti jasne, ažurirane, potpune i lako dostupne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da poboljša smjernice za nacionalne politike kojima će se omogućiti bolje sudjelovanje učenika sa zdravstvenim problemima, kulturnim razlikama te gospodarskim, geografskim i socijalnim preprekama te da provodi istrage i izvješćuje o njihovoj provedbi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podupire sve inicijative EU-a usmjerene na olakšavanje mobilnosti učenika, kao što su mobilna aplikacija Erasmus+, „Erasmus bez papira” i europska studentska iskaznica; poziva Komisiju da razmotri mogućnost bližeg povezivanja programa Erasmus+ i drugih programa te da potiče međusektorsku suradnju, među ostalim s Interrailom, kako bi se potaknule veća uključenost i ravnopravnost, koje će sudionicima omogućiti bolje i ekološki osvještenije mogućnosti za mobilnost, naročito onima s manje mogućnosti; poziva Komisiju da inicijativu DiscoverEU učini uključivijom i omogući sudjelovanje većeg broja ljudi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti jezičnim kompetencijama, posebno za sudionike s manje mogućnosti; stoga poziva na ciljanu potporu prilagođenu pojedinačnim skupinama za učenje jezika u okviru pripreme za mobilnost te ustraje u tome da ta potpora ne bi trebala biti ograničena na internetske tečajeve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prepoznaje važnu ulogu resursnih centara potpore, naprednog učenja i mogućnosti za osposobljavanje (SALTO) za uključenost i raznolikost u provedbi mjera uključivanja za dio programa Erasmus+ koji se odnosi na mlade te naglašava da će se proširenje strategija za uključivanje na dio o obrazovanju i osposobljavanju u aktualnom programskom razdoblju morati pomno pratiti jer su ciljne skupine drukčije; naglašava kako je potrebno da nacionalne agencije ostvare bližu suradnju sa zavodima za zapošljavanje i drugim dionicima u području obrazovanja odraslih kako bi omogućili integraciju odraslih učenika u program Erasmus+ za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog nedostatka pouzdanih kvantitativnih i kvalitativnih podataka o sudjelovanju osoba s manje mogućnosti u programu Erasmus+ jer bi se ti podaci mogli upotrijebiti za utvrđivanje na koje bi skupine trebale biti usmjerene mjere uključivanja; ističe potrebu za razvojem alata ocjenjivanja koji bi rezultirali jasnim statističkim podacima i na odgovarajući način ocijenili dodatna problematična pitanja kako bi se izradio alat za upravljanje i usmjeravanje mjera uključivanja s pomoću metoda kojima se poštuju privatnost i propisi o zaštiti podataka te kojima se ne nameću nepotrebna administrativna opterećenja organizacijama i sudionicima; ponovno potvrđuje potrebu za većom izgradnjom kapaciteta osoblja u pogledu pokazatelja i sustava za praćenje uključenosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je važno u tekućem programskom razdoblju na razini EU-a financirati više istraživanja i studija o uključivanju kako bi se procijenio učinak mjera koje poduzimaju nacionalne agencije i dionici u uključivanju organizacija i osoba s manje mogućnosti; naglašava da je važno voditi evidenciju i statistiku koje bi trebale služiti kao temelj za savjetovanje za buduće programe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zahtijeva da se uzmu u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom kako bi se olakšalo njihovo sudjelovanje u programu tako da im se ponudi hibridna mobilnost pripremom za razdoblje mobilnosti, da im se pruži prilika da imaju pratnju te da im se osiguraju primjeren i pristupačan smještaj i specijalizirane usluge za pružanje potpore na temelju njihovih potreba; ističe potrebu za prikupljanjem njihovih povratnih informacija nakon razdoblja mobilnosti kako bi se poboljšalo sudjelovanje budućih korisnika; naglašava potrebu za posebnom potporom, smjernicama i alatima koji će osobama s invaliditetom omogućiti da se registriraju i sudjeluju u programima Erasmus+; podsjeća da bi osobe u pratnji također trebale imati pristup financijskim sredstvima i bespovratnim sredstvima za sudjelovanje u programu mobilnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava važnost programa Erasmus+ u promicanju vrijednosti tolerancije i raznolikosti; poziva Komisiju da uspostavi sinergije između akcijskog plana EU-a za antirasizam i programa Erasmus+ kako bi se odgovorilo na posebne potrebe i suzbio rasizam u svim njegovim oblicima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja razvoj projekata u okviru programa Erasmus+ koji su usmjereni na poboljšanje rodne ravnopravnosti i uključivanje žena u sve sektore obrazovanja, posebno u području znanosti, tehnologije, inženjerstva, umjetnosti i matematike (STEAM), te poziva Komisiju i države članice da u okviru svojih politika i djelovanja nastave davati važnost rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja projekte kojima se promiče i podiže razina osviještenosti o seksualnoj raznolikosti i potiče poštovanje pripadnika zajednice LGBTIQ+ te poziva Komisiju da stvori istinske veze između Strategije EU-a za ravnopravnost LGBTIQ osoba i programa Erasmus+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe potrebu za ciljanim rješenjima i pristupom na temelju potreba kada je riječ o mogućnostima za mobilnost povezanu s učenjem za osobe iz marginaliziranih skupina kako bi se povećalo njihovo sudjelovanje u programu i osiguralo da dobiju odgovarajuću potporu, imajući na umu da su financijske i institucionalne prepreke i dalje jedan od najvećih razloga njihova nesudjelovanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zahtijeva od Komisije i država članica da osiguraju da sve relevantne informacije o programu Erasmus+ budu dostupne osobama s invaliditetom, posebno s pomoću prilagođenih alata na internetu koji nemaju prepreke i koji su dostupni na svim europskim jezicima; podsjeća da ne bi smjele postojati prepreke u postupcima planiranja i procjene; pozdravlja uspostavu manifestacije Dani Erasmusa i naglašava važnost uloge bivših sudionika programa Erasmus+ i mreža bivših studenata u dalekosežnom promicanju programa i njihove uloge kao moguće jedinstvene kontaktne točke za sve buduće učenike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da ocijene svoje postojeće politike i da usvoje ciljane programe i mjere za učenike s manje mogućnosti i za učenike s posebnim potrebama, svih dobnih skupina i podrijetla, kako bi se povećalo sudjelovanje u programu Erasmus+, posebno u pogledu mobilnosti, i potaknula razmjena dobrih praksi u tom području; prima na znanje ključnu ulogu nacionalnih agencija i volonterskih organizacija u olakšavanju tog procesa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe pozitivan učinak programa Erasmus+ u trećim zemljama kao čimbenika u procesu europske integracije i jačanja vidljivosti EU-a; naglašava potrebu za boljim partnerstvima i za većom uključivošću projekata u okviru programa Erasmus+ u pridruženim zemljama i drugim zemljama koje zadovoljavaju kriterije, osobito na zapadnom Balkanu te u istočnom i južnom susjedstvu; poziva Komisiju da olakša međunarodno savjetovanje (digitalno i uživo) među nacionalnim agencijama u državama članicama i u zemljama sudionicama radi razmjene primjera dobre prakse; napominje da će se time dodatno ojačati njihova suradnja i da će im se omogućiti primjena novih rješenja, ideja i iskustava stečenih na terenu, što će dovesti do većeg broja sudionika u programu Erasmus+; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava potrebu za omogućavanjem veće fleksibilnosti programa Erasmus+ u slučaju krize, o čemu svjedočimo od početka rata u Ukrajini; pozdravlja mjere koje je najavila Komisija i kojima se ukrajinskim studentima i obrazovnom osoblju pogođenom ratom omogućuje nastavak obrazovnih i profesionalnih aktivnosti u Ukrajini i u bilo kojoj državi članici; poziva na pružanje veće pomoći ukrajinskim studentima i pružanje dodatne potpore za održavanje ukrajinskih visokoškolskih ustanova i akademske zajednice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žali zbog odluke vlade Ujedinjene Kraljevine da ne sudjeluje u programu Erasmus+ u tekućem programskom razdoblju nakon njezina izlaska iz Europske unije, što predstavlja gubitak prilika za mlade i u EU-u i u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe važnost poticanja mobilnosti učenika u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) kako bi se doprlo do mladih iz svih sredina te sa zadovoljstvom primjećuje povećan broj mogućnosti za njihovu dugoročnu mobilnost koje su stvorene tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i države članice da iskoriste Europsku godinu mladih i povezana događanja za učinkovito promicanje mogućnosti koje nudi program Erasmus+, posebno za osobe s manje mogućnosti i osobe u nepovoljnom položaju, kako bi se zajamčio djelotvoran učinak Europske godine mladih, posebno u pogledu životnih uvjeta, obrazovnih mogućnosti i demokratskog sudjelovanja mladih; žali zbog toga što je iznos dodijeljenog proračuna za Europsku godinu mladih nedovoljan za zadovoljavanje potreba inicijative; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća na iznimnu važnost jamčenja automatskog priznavanja kvalifikacija i razdoblja učenja u kontekstu europskog prostora obrazovanja kao komplementarnog alata za postizanje potpune učinkovitosti mjera uključivanja u okviru programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja Komisijino nedavno donošenje okvira mjera kojima je cilj povećati raznolikost i uključivost u trenutačnom programu Erasmus+ i programu Europskih snaga solidarnosti za razdoblje 2021. – 2027. i poziva Komisiju da pobliže prati buduću nacionalnu provedbu tog okvira i da o tome svake godine obavješćuje Parlament; ističe da potpuna provedba posebnog okvira mjera uključivanja može poslužiti kao korisno iskustvo i primjer za druge programe EU-a koji izravno utječu na živote građana, kao što su programi Kreativna Europa te Građani, jednakost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL L 347, 20.2.2013., str. 50.

(2)  SL L 189, 28.5.2021., str. 1.

(3)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

(4)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(5)  SL C 385, 22.9.2021., str. 2.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/63

---

P9_TA(2022)0266

Izvješće o Crnoj Gori za 2021

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2021. (2021/2247(INI))

(2023/C 32/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (1), koji je stupio na snagu 1. svibnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (1), koji je stupio na snagu 1. svibnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Crne Gore za članstvo u Europskoj uniji od 15. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Crne Gore za članstvo u Europskoj uniji od 15. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 9. studenoga 2010. o zahtjevu Crne Gore za članstvo u Europskoj uniji (COM(2010)0670), odluku Europskog vijeća od 16. i 17. prosinca 2010. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Crnoj Gori te odluku Europskog vijeća od 29. lipnja 2012. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u s Crnom Gorom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 9. studenoga 2010. o zahtjevu Crne Gore za članstvo u Europskoj uniji (COM(2010)0670), odluku Europskog vijeća od 16. i 17. prosinca 2010. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Crnoj Gori te odluku Europskog vijeća od 29. lipnja 2012. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u s Crnom Gorom,

| — | uzimajući u obzir pristupanje Crne Gore NATO-u 5. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pristupanje Crne Gore NATO-u 5. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njezin Sofijski program prioriteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njezin Sofijski program prioriteta,

| — | uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. svibnja 2020. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. svibnja 2020.

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana održanog 6. listopada 2021. u Brdu kod Kranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana održanog 6. listopada 2021. u Brdu kod Kranja,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., Izjavu čelnika zapadnog Balkana o zajedničkom regionalnom tržištu od 9. studenoga 2020. i Izjavu iz Sofije o zelenom programu za zapadni Balkan od 10. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., Izjavu čelnika zapadnog Balkana o zajedničkom regionalnom tržištu od 9. studenoga 2020. i Izjavu iz Sofije o zelenom programu za zapadni Balkan od 10. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće 01/2022 Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće 01/2022 Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2021.” (SWD(2021)0293), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2021.” (SWD(2021)0293),

| — | uzimajući u obzir Komisijin pregled i ocjenu programa gospodarske reforme Crne Gore iz srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin pregled i ocjenu programa gospodarske reforme Crne Gore iz srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a te zapadnog Balkana i Turske koje je Vijeće usvojilo 12. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a te zapadnog Balkana i Turske koje je Vijeće usvojilo 12. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir peti sastanak Konferencije o pristupanju s Crnom Gorom na razini zamjenika od 30. lipnja 2020. u Bruxellesu radi otvaranja pregovora o posljednjem pregledanom poglavlju, to jest poglavlju 8. „Politika tržišnog natjecanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peti sastanak Konferencije o pristupanju s Crnom Gorom na razini zamjenika od 30. lipnja 2020. u Bruxellesu radi otvaranja pregovora o posljednjem pregledanom poglavlju, to jest poglavlju 8. „Politika tržišnog natjecanja”,

| — | uzimajući u obzir međuvladinu konferenciju EU-a i Crne Gore o pristupanju od 22. lipnja 2021. i 13. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuvladinu konferenciju EU-a i Crne Gore o pristupanju od 22. lipnja 2021. i 13. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Venecijanske komisije iz ožujka i svibnja 2021. o revidiranom nacrtu izmjena zakona o državnom odvjetništvu i njezina prethodna mišljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Venecijanske komisije iz ožujka i svibnja 2021. o revidiranom nacrtu izmjena zakona o državnom odvjetništvu i njezina prethodna mišljenja,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 20. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane 2. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 20. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane 2. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s drugog sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. lipnja 2021., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s čelnicima parlamenata zemalja zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s drugog sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. lipnja 2021., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s čelnicima parlamenata zemalja zapadnog Balkana,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Crnoj Gori za 2019. i 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Crnoj Gori za 2019. i 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (5),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0151/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0151/2022),

| A. | budući da se svaka zemlja kandidatkinja za proširenje ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga, a raspored i napredak pristupanja, osobito u području vladavine prava, ovisi o provedbi nužnih reformi; |
| --- | --- |

A.

budući da se svaka zemlja kandidatkinja za proširenje ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga, a raspored i napredak pristupanja, osobito u području vladavine prava, ovisi o provedbi nužnih reformi;

| B. | budući da je Crna Gora zemlja kandidatkinja koja je najdalje napredovala u postupku pregovora, s obzirom na to da je otvorila sva 33 poglavlja pravne stečevine EU-a i da je privremeno zatvorila pregovore o trima poglavljima; |
| --- | --- |

B.

budući da je Crna Gora zemlja kandidatkinja koja je najdalje napredovala u postupku pregovora, s obzirom na to da je otvorila sva 33 poglavlja pravne stečevine EU-a i da je privremeno zatvorila pregovore o trima poglavljima;

| C. | budući da 80 % njezinih građana podupire buduće članstvo te zemlje u EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da 80 % njezinih građana podupire buduće članstvo te zemlje u EU-u;

| D. | budući da je razdoblje nakon izbora 2020. obilježeno dubokom polarizacijom između nove vladajuće većine i oporbe, kao i unutar vladajuće većine; budući da su bojkot i nedostatak konstruktivnog sudjelovanja svih parlamentarnih aktera ometali donošenje odluka u Skupštini; |
| --- | --- |

D.

budući da je razdoblje nakon izbora 2020. obilježeno dubokom polarizacijom između nove vladajuće većine i oporbe, kao i unutar vladajuće većine; budući da su bojkot i nedostatak konstruktivnog sudjelovanja svih parlamentarnih aktera ometali donošenje odluka u Skupštini;

| E. | budući da je Crna Gora na međuvladinoj konferenciji održanoj 22. lipnja 2021. prihvatila revidiranu metodologiju proširenja utemeljenu na tematskim skupinama pregovaračkih poglavlja i postupnome usklađivanju s pojedinim politikama i programima EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je Crna Gora na međuvladinoj konferenciji održanoj 22. lipnja 2021. prihvatila revidiranu metodologiju proširenja utemeljenu na tematskim skupinama pregovaračkih poglavlja i postupnome usklađivanju s pojedinim politikama i programima EU-a;

| F. | budući da je Europska unija najveći trgovinski partner Crne Gore te da je 2020. činila 38 % ukupnog izvoza i 44 % ukupnog uvoza; budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Crnoj Gori i budući da Crna Gora prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), koja je u razdoblju 2007. – 2020. iznosila ukupno 504,9 milijuna EUR; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europska unija najveći trgovinski partner Crne Gore te da je 2020. činila 38 % ukupnog izvoza i 44 % ukupnog uvoza; budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Crnoj Gori i budući da Crna Gora prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), koja je u razdoblju 2007. – 2020. iznosila ukupno 504,9 milijuna EUR;

| G. | budući da EU kontinuirano pokazuje svoju predanost europskoj perspektivi zemalja zapadnog Balkana i da je mobilizirao 3,3 milijarde EUR za suočavanje s aktualnom zdravstvenom krizom i ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

G.

budući da EU kontinuirano pokazuje svoju predanost europskoj perspektivi zemalja zapadnog Balkana i da je mobilizirao 3,3 milijarde EUR za suočavanje s aktualnom zdravstvenom krizom i ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19;

| H. | budući da se pomoć u okviru instrumenta IPA III temelji na strogim uvjetima i da omogućuje modulaciju ili obustavu pružanja pomoći u slučajevima nazadovanja u demokraciji, ljudskim pravima i vladavini prava; |
| --- | --- |

H.

budući da se pomoć u okviru instrumenta IPA III temelji na strogim uvjetima i da omogućuje modulaciju ili obustavu pružanja pomoći u slučajevima nazadovanja u demokraciji, ljudskim pravima i vladavini prava;

| I. | budući da je Crna Gora izložena stranom uplitanju i zlonamjernim kampanjama dezinformiranja koje potječu iz Rusije i drugih zemalja; |
| --- | --- |

I.

budući da je Crna Gora izložena stranom uplitanju i zlonamjernim kampanjama dezinformiranja koje potječu iz Rusije i drugih zemalja;

Predanost proširenju

| 1. | pozdravlja činjenicu da je Crna Gora trajno predana europskim integracijama te da njezini građani izražavaju postojanu potporu članstvu u EU-u; naglašava da napredak u pregovorima i dalje ovisi o ispunjavanju privremenih mjerila u području vladavine prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatira da su otvorena sva 33 pregledana poglavlja, ali žali zbog toga što od 2017. nijedno od njih nije zatvoreno, čime se usporavaju pozitivni rezultati i dovodi u pitanje status najnaprednije zemlje zapadnog Balkana u pogledu napretka prema pristupanju EU-u; pozdravlja činjenicu da je Crna Gora prihvatila revidiranu metodologiju proširenja; potiče Crnu Goru da i dalje bude posebno usmjerena na ispunjavanje preostalih privremenih mjerila za poglavlja 23. i 24. te zatim na zatvaranje poglavlja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da su međustranačka politička predanost i funkcionirajuća parlamentarna demokracija nužan preduvjet za reforme povezane s EU-om te poziva na konstruktivan i uključiv politički dijalog i predanost svih parlamentarnih stranaka prevladavanju trenutačne polarizirane političke klime i jačanju funkcioniranja državnih institucija i koordinacije među njima, kako bi se postigla politička stabilnost i nastavio znatan napredak u ključnim reformama povezanima s EU-om, posebno u reformama izbornog i pravosudnog sustava i borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da je 4. veljače 2022. izglasano nepovjerenje vladi i zatim smijenjen predsjednik Skupštine Crne Gore i potpredsjednik Parlamentarnog odbora EU-a i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje; konstatira da je predsjednik Crne Gore mandat za formiranje vlade povjerio čelniku stranke URA; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja formiranje nove manjinske vlade sastavljene od proeuropskih stranaka, što je posebno dobrodošlo u svjetlu nedavne ruske invazije na Ukrajinu i kontinuiranog utjecaja proruskih političkih stranaka i narativa u toj zemlji; pozdravlja izbor novog predsjednika Parlamenta i poziva da se imenuje supredsjednik Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Crne Gore; smatra da bi politička odlučnost nove vlade mogla pomoći da se ubrza prijeko potreban proces reformi, što bi odrazilo i rad Crne Gore prema europskim vrijednostima i volju velike većine crnogorskih građana da se pridruže Europskoj uniji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na nastavak uključivog dijaloga među svim parlamentarnim strankama i relevantnim dionicima s ciljem izgradnje snažne proeuropske i demokratske platforme koja u skladu s ustavom može smanjiti političku polarizaciju i radikalizaciju te osigurati potrebnu stabilnost, poštovanje demokratskih procesa, normi i standarda te proeuropske težnje velike većine građana Crne Gore; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje prosvjede protiv eventualnog formiranja manjinske vlade koje su organizirali Demokratski front i Demokratska Crna Gora; poziva sve političke stranke da svoja stajališta izražavaju u okviru institucionaliziranih demokratskih postupaka i da se suzdrže od eskalacije tenzija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oštro osuđuje potporu Ruskoj Federaciji koju su na dan početka ruske agresije na Ukrajinu izrazili prosvjednici i neki politički čelnici, ali primjećuje da su ti prosvjedi bili relativno malih razmjera; podsjeća na postojan i stalan interes Rusije da širenjem manipulativnih dezinformacija i utjecajem na državne i nedržavne aktere destabilizira tu zemlju i cijelu regiju zapadnog Balkana i skrene je s njezina europskoga puta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatira da je nakon dugoočekivanog dovršetka imenovanja administrativnih struktura u području vladavine prava intenzivirano djelovanje u tom području; žali zbog toga što su ključni položaji u pregovaračkoj strukturi već dugo nepopunjeni; prima na znanje napore koji su 2021. uloženi u konsolidaciju i nadogradnju pregovaračke strukture; potiče vlasti da ponovno uspostave potpuno funkcionirajuću pregovaračku strukturu; konstatira da se, nakon što je kasnilo imenovanje ključnih pregovarača i voditelja radnih skupina, moraju poduzeti drugi koraci kako bi pristupni proces ostao politički prioritet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da je Crna Gora i dalje u potpunosti usklađena sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, što se odnosi i na njezinu osudu ruske invazije na Ukrajinu i punu potporu najnovijim sankcijama EU-a protiv Rusije, uključujući zabranu prelijetanja njezina zračnog prostora i pristupa zračnim lukama za ruske letove, zabranu transakcija s ruskom središnjom bankom i zabranu emitiranja ruskih propagandnih medija Russia Today i Sputnik; potiče Komisiju da razmotri gospodarsku i financijsku pomoć EU-a zemljama zapadnog Balkana koje su se pridružile sankcijama EU-a protiv Rusije s ciljem ublažavanja posljedica krize u skladu s njezinim razvojem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da je Crna Gora donijela vlastiti mehanizam privremene zaštite za osobe koje bježe iz Ukrajine kojim se tim osobama daje pravo na boravak u zemlji u trajanju od jedne godine i pozdravlja doprinos Crne Gore humanitarnoj pomoći za Ukrajinu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva da se osobama kojima su crnogorske vlasti uvele sankcije privremeno oduzme imovina i da se osigura da ta zemlja ne postane sigurna zona za skrivanje imovine ruskih oligarha kojima prijete međunarodne sankcije; potiče vladu da nastavi poduzimati potrebne korake kako bi se nadležnim nacionalnim tijelima omogućilo da donesu potrebne odluke za provedbu donesenih sankcija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja aktivno sudjelovanje Crne Gore u misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a, kao i u drugim međunarodnim misijama; ističe važnost strateškog saveza Crne Gore s EU-om i NATO-om; osuđuje pokušaje u vladinom, sigurnosnom i vojnom sektoru da se dovede u pitanje strateška orijentacija Crne Gore; potiče crnogorske vlasti da surađuju s EU-om i NATO-om u pogledu otpornosti na vanjsko uplitanje i manipulativne vanjske dezinformacije te kibersigurnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Crnu Goru da na najbolji način iskoristi sredstva EU-a dostupna u okviru IPA-e III i Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan kako bi se ojačala izgradnja institucija i potaknuo gospodarski i demokratski razvoj, posebno u područjima vladavine prava, temeljnih sloboda i dobrobiti njezinih građana; naglašava da sva ulaganja moraju biti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i ciljevima dekarbonizacije EU-a; potiče Komisiju da pomno prati uspješnost i pobrine se za sustavnu procjenu učinka financiranja EU-a; |
| --- | --- |

14.

Demokracija i vladavina prava

| 15. | izražava svoju iznimnu zabrinutost zbog kontinuiranih političkih napetosti između i unutar izvršne i zakonodavne vlasti te zbog nedavnog blokiranja sjednica Skupštine, što ima izravan učinak na brzinu i napredak reformi Crne Gore povezanih s EU-om i nastavlja usporavati proces pristupanja EU-u; podsjeća da je jedini način da se u ime birača utječe na postupak donošenja odluka sudjelovanje u političkim procesima; poziva zakonodavna i izvršna tijela da poboljšaju koordinaciju i prednost daju zakonodavnim inicijativama za provedbu reformi EU-a; ponavlja da su politička volja, širok međustranački dijalog i funkcionalna parlamentarna potpora, kao i pravilno funkcioniranje demokratskih institucija, ključni za napredak Crne Gore u pristupnim pregovorima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nedavna imenovanja u Vrhovni sud i Žalbeni sud te imenovanja novih članova tužiteljskog vijeća, među kojima i člana izabranog među predstavnicima nevladinih organizacija; izražava zabrinutost zbog općenitog nedostatka napretka u reformi pravosuđa, uključujući u pogledu imenovanja koja su još u tijeku u ključnim neovisnim institucijama i pravosuđu, što se odnosi i na imenovanja novih sudaca Ustavnog suda; potiče crnogorske vlasti da poduzmu daljnje korake za poboljšanje neovisnosti i funkcioniranja pravosuđa i drugih tijela kaznenog progona te da u potpunosti provedu preporuke Venecijanske komisije o rizicima politizacije tužiteljskog vijeća; poziva da se poduzmu mjere po preporukama Skupine država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe povezanima s pravosuđem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apelira na Komisiju da ozbiljno povede računa o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda 1/2022 i provede njegove preporuke, što podrazumijeva prilagodbu njezinih ulaganja povezanih s vladavinom prava na zapadnom Balkanu, među ostalim i u Crnoj Gori; poziva EU i zemlje zapadnog Balkana da uspostave okvir za plodnu suradnju između Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) i zemalja zapadnog Balkana kako bi se osiguralo da Ured europskog javnog tužitelja može učinkovito izvršavati svoje nadležnosti u pogledu fondova EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja činjenicu da je crnogorski parlament donio izmijenjeni Zakon o lokalnoj samoupravi kojim se predviđa da će se lokalni izbori u 14 općina održati istoga datuma; žali, međutim, zbog nedavne odluke o sazivanju izbora u 12 općina na drugi datum; još jednom ponavlja svoje pozive Crnog Gori da se lokalni izbori diljem zemlje održavaju istodobno kako bi se povećala stabilnost demokracije, izbjeglo neprestano vođenje kampanja i ublažila napeta politička klima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatira da su potrebni dodatni napori kako bi se uskladio pravni okvir za izbore i regulirali svi ključni aspekti izbora putem uključivog procesa, znatno prije sljedećih izbora; pozdravlja nastavak rada Odbora za reformu izbornog zakonodavstva unatoč početnim smetnjama i očekuje da će taj odbor vrijedno raditi kako bi se ostvarile smislene reforme; konstatira da bi instrument dijaloga Jean Monnet u Crnoj Gori mogao biti koristan u izgradnji konsenzusa potrebnog za poticanje demokratske parlamentarne kulture; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava zabrinutost zbog raširene korupcije u zemlji i potiče Crnu Goru da pojača kaznenopravni odgovor na korupciju na visokoj razini i da stvori uvjete za učinkovito i neovisno funkcioniranje pravosudnih institucija i neovisnih tijela koja se bave korupcijom, uključujući Agenciju za borbu protiv korupcije i Ured posebnog tužitelja, kako bi ona mogla djelovati učinkovito i slobodno od političkog uplitanja, u skladu s preporukama GRECO-a; poziva crnogorske vlasti da pokrenu temeljite istrage o svim prijestupima razotkrivenima u Pandorinim dokumentima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja napredak u borbi protiv organiziranog kriminala i međunarodnoj policijskoj suradnji, posebno u poboljšanju pristupa tijela kaznenog progona ključnim bazama podataka i povećanju broja istražitelja i stručnjaka, kao i porast broja slučajeva organiziranog kriminala koji se istražuju i kazneno gone; potiče crnogorske vlasti da se nastave angažirati na ispravljanju postojećih nedostataka u rješavanju slučajeva organiziranog kriminala te oduzimanju i zapljeni imovine stečene kaznenim djelima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja konstruktivnu suradnju Crne Gore s agencijama EU-a za izvršavanje zakonodavstva, kao što su Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex), Europol i Eurojust, koje pomažu Crnoj Gori u upravljanju granicama i borbi protiv prekograničnog kriminala, uključujući trgovinu oružjem, drogom i ljudima, te borbi protiv terorizma i ekstremizma; kao pozitivan primjer ističe intervenciju policije u Mojkovcu kako bi se riješio problem trgovine cigaretama u Crnoj Gori i ponavlja da su potrebne dodatne mjere za borbu protiv krijumčarenja droge i cigareta u toj zemlji, posebno u slobodnoj zoni luke Bar; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja donošenje strategije o migracijama i reintegraciji povratnika u Crnoj Gori za razdoblje 2021. – 2025.; prima na znanje da je u prosincu 2021. potpisan plan suradnje između Crne Gore i Agencije Europske unije za azil (EASO); |
| --- | --- |

23.

| 24. | žali zbog ograničenog napretka u provedbi reforme javne uprave i poziva na to da proces izrade nove strategije za reformu javne uprave bude uključiv i transparentan; izražava zabrinutost zbog izmjena Zakona o državnim službenicima i državnim zaposlenicima, kojima je smanjeno zapošljavanje na temelju sposobnosti i neovisnost državnih službenika te je ugrožena sposobnost Crne Gore da zadrži osoblje s iskustvom u procesu pristupanja EU-u; naglašava potrebu za sustavom zapošljavanja državnih službenika na temelju sposobnosti i važnost depolitizacije javne službe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja pozitivnu ulogu civilnog društva u Crnoj Gori i potiče daljnje jačanje njegova smislenog sudjelovanja u reformama i osiguravanje funkcionalnih mehanizama savjetovanja i suradnje poboljšanjem pravnih i institucionalnih okvira u toj zemlji te jamčenjem sudjelovanja neovisnih stručnjaka, civilnog društva i lokalnih dionika u pripremi ključnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja činjenicu da je Skupština Crne Gore, u suradnji s Europskim parlamentom, 4. studenoga 2021. organizirala prvu građansku skupštinu; pozdravlja aktivno sudjelovanje građana i njihovu predanost osmišljavanju antikorupcijskih politika; poziva crnogorske vlasti da provedu i postupe po zaključcima građanske skupštine o borbi protiv korupcije i naglašava važnost nastavka tog uspješnog postupka u budućnosti; |
| --- | --- |

26.

Poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava

| 27. | konstatira da je u pogledu slobode izražavanja ostvaren tek ograničen napredak; potiče Crnu Goru da pojača napore u borbi protiv dezinformacija, govora mržnje, uznemiravanja na internetu, politički pristranog izvješćivanja i stranog utjecaja u crnogorskim medijima; naglašava važnost razmjene najboljih praksi s državama članicama EU-a i NATO-om, kao i sazivanja dijaloga s civilnim društvom i privatnim sektorom na zapadnom Balkanu kako bi se u ranoj fazi uočili zabrinjavajući razvoji događaja i razvile odgovarajuće protumjere protiv širenja manipulativnih dezinformacija iz trećih zemalja, s naglaskom na istraživanju i analizi te uključivanju najboljih praksi u regiji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da izgradi potrebnu infrastrukturu kako bi pružila odgovore temeljene na dokazima na prijetnje u pogledu dezinformacija na zapadnom Balkanu; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da zauzme proaktivniji stav, da se fokusira na jačanje vjerodostojnosti EU-a u regiji i proširenje monitoringa StratComa kako bi se usredotočilo na prekogranične prijetnje dezinformiranja koje dolaze iz zemalja zapadnog Balkana i njihovih susjeda; poziva Crnu Goru da poduzme odlučne i sustavne mjere za identificiranje i razbijanje tvornica dezinformiranja; poziva političare i javne ličnosti da snažno osude sve poruke kojima se nastoji polarizirati društvo i narušiti povjerenje u medije i temeljne demokratske vrijednosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatira da prikupljanje raščlanjenih podataka povezanih s rasizmom i homo/transfobnim govorom mržnje i zločinom i dalje nije optimalno; podsjeća na zaključke iz izvješća o praćenju Europske komisije protiv rasizma i netolerancije (ECRI) Vijeća Europe za 2020. u kojima se navodi da prethodne preporuke nisu provedene (6); podsjeća na stajalište Parlamenta izneseno u posljednjem izvješću o Crnoj Gori, u kojem se poziva na tu mjeru, te potiče vlasti da je provedu (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava zabrinutost zbog visokog stupnja polarizacije u medijskom okruženju, posebno zbog sve većeg broja stranih i domaćih kampanja dezinformiranja te kiberprijetnji i hibridnih prijetnji, među ostalim iz Rusije i Kine, kojima se šire etnonacionalistički narativi koji negativno utječu na demokratske procese u zemlji i time u opasnost dovode njezinu europsku perspektivu; zabrinut je zbog povećanja javnog duga Crne Gore prema stranim financijskim institucijama i poduzećima iz autoritarnih trećih zemalja; ponavlja svoju potporu spremnosti vlade na provedbu sankcija EU-a protiv ruskih propagandnih medija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnost slobode i neovisnosti medija, visokokvalitetnog izvješćivanja i poboljšanja medijske pismenosti kao ključnih elemenata u borbi protiv manipulativnih dezinformacija; poziva Crnu Goru, države članice, ESVD i Delegaciju EU-a u Crnoj Gori da nastave provoditi aktivnije i učinkovitije komunikacijske kampanje i kampanje vidljivosti kako bi se naglasila uloga i važnost pomoći EU-a Crnoj Gori i borilo protiv antieuropskog dezinformiranja; među ostalim uspostavom regionalne strateške komunikacijske točke na zapadnom Balkanu; pozdravlja interes Crne Gore za suradnju s EU-om u okviru akcijskog plana za demokraciju (EDAP) i važan rad Radne skupine ESVD-a za stratešku komunikaciju na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva crnogorske vlasti da, usko surađujući s relevantnim institucijama i programima EU-a i NATO-a, poduzmu konkretne korake kako bi se pojačali otpornost i kibersigurnost, s obzirom na to da je ta zemlja suočena sa sve većim pritiskom zbog upletanja trećih zemalja koje žele narušiti njezinu državnost i prozapadnu orijentaciju; pozdravlja novu Strategiju za kibersigurnost Crne Gore za razdoblje 2022. – 2026. i poziva na to da se bez odgode ostvari napredak u zakonodavnom postupku u pogledu osnivanju Agencije za kibersigurnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | snažno osuđuje napade na novinare i uznemiravanje novinara te poziva da se takvi slučajevi istraže i sankcioniraju te da budu popraćeni učinkovitim pratećim pravosudnim istragama; pozdravlja uvođenje strožih kazni za upućivanje prijetnji novinarima i napade na njih donošenjem izmjena Kaznenog zakona; poziva sve političke stranke da poduzmu daljnje korake kako bi osigurale uvjete za rad neovisnih i slobodnih medija, što uključuje potporu izvješćivanju od javnog interesa, transparentno financiranje, zajedničke regulatorne standarde i sigurno radno okruženje bez napada i prijetnji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja određene pozitivne korake, kao što su uspostava ad hoc povjerenstva za praćenje nasilja prema medijima, jačanje pravnog okvira kako bi se učinkovito zaštitili novinari i drugi medijski djelatnici, izmjena zakona o medijima i o uredničkoj politici javne radiotelevizije (RTCG), koja je time postala više pluralistička, te javna savjetovanja o medijskoj strategiji za razdoblje 2021. – 2025.; ističe važnost neovisnosti regulatornih tijela Crne Gore za medije i javne radiotelevizije te poziva na daljnje napore kako bi se RTCG pretvorio u istinski javni servis i općenito poboljšao pristup informacijama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | osuđuje svaki čin nasilja tijekom prosvjeda u Cetinju povezanih s ustoličenjem mitropolita crnogorsko-primorskog Srpske pravoslavne crkve; osuđuje upletanje Srbije u tom pogledu; poziva na vjersku toleranciju u skladu s crnogorskim ustavom i europskim vrijednostima i načelima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konstatira da se strano uplitanje može provoditi i instrumentalizacijom vjerskih institucija; osuđuje pokušaje Rusije da iskoristi napetosti među etničkim skupinama na zapadnom Balkanu kako bi raspirila sukobe, podijelila zajednice i širila manipulativne dezinformacije, što bi moglo dovesti do destabilizacije cijele regije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primjećuje daljnje kašnjenje u popisu stanovništva i kućanstava u Crnoj Gori te očekuje da će se popisivanje provesti tijekom ove godine i u skladu sa standardima EU-a i međunarodnim standardima, na otvoren i transparentan način, bez straha od zastrašivanja i da će biti obuhvaćene sve priznate nacionalne manjine; poziva vlasti da izbjegavaju politizaciju procesa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja multietnički identitet te zemlje i poziva na njegovo daljnje promicanje i poštovanje na svim razinama, uključujući u pogledu uporabe jezika, kulturne baštine i tradicije lokalnih zajednica, kao i na zaštitu njihovih političkih prava; naglašava potrebu za zaštitom prava svih nacionalnih manjina, posebice s obzirom na to da neke od manjina u Skupštini Crne Gore više ne zastupaju predstavnici stranaka nacionalnih manjina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | oštro osuđuje verbalne i fizičke napade na manjine, uključujući nacionalne manjine, i njihovo zastrašivanje; žali zbog toga što se određene ranjive skupine, uključujući Rome i Egipćane, i dalje suočavaju s brojnim oblicima diskriminacije i poteškoćama u ostvarivanju svojih prava; pozdravlja donošenje strategije za uključivanje Roma i Egipćana za razdoblje 2021. – 2025., u kojoj se posebna pozornost posvećuje antiromizmu, i potiče vlasti da dodatno povećaju napore u borbi protiv diskriminacije, osiguraju pravedan pristup obrazovanju, pravosuđu, stanovanju, zdravstvenoj skrbi i tržištu rada te da poduzmu učinkovite mjere protiv govora mržnje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva crnogorske vlasti da priznaju tradiciju i kulturnu baštinu hrvatske zajednice u multietničkoj Boki kotorskoj; sa zabrinutošću prima na znanje obavijest o deložaciji do 15. travnja 2022. koju je primila Hrvatska građanska inicijativa u Tivtu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konstatira da su rodno uvjetovano nasilje i nasilje nad djecom i dalje veliki problem te da su se dodatno pogoršali tijekom pandemije bolesti COVID-19; poziva na poboljšanje specijaliziranih usluga potpore ženama, skupinama u nepovoljnom položaju i žrtvama zlostavljanja u obitelji te poziva Crnu Goru da za to osigura odgovarajuća financijska sredstva, među ostalim i za organizacije civilnog društva koje pružaju takvu potporu; pozdravlja prijedlog o uvođenju strožih kazni za nasilje nad ženama i djecom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | apelira na crnogorske vlasti da temeljito provedu standarde Istanbulske konvencije, pokrenu kampanje za podizanje razine osviještenosti javnosti, potaknu prijavljivanje nasilja u obitelji i omoguće sigurne uvjete za to, te povećaju broj dobro osposobljenih i rodno osjetljivih policijskih službenika i sudaca kako bi se osigurala pravilna istraga i kazneni progon takvih zločina; potiče crnogorske vlasti da uvedu učinkovite mjere protiv seksualnog uznemiravanja, među ostalim i na radnome mjestu; i dalje je zabrinut zbog čestog govora mržnje i seksizma usmjerenog na žene u politici i javnom životu te poziva na donošenje pravnih i političkih mjera za promicanje političkog sudjelovanja žena; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja osnivanje Vijeća za prava djeteta; naglašava potrebu za daljnjim poboljšanjem postupanja s djecom u građanskim postupcima i pravosuđa prilagođenog djeci; žali zbog nedovoljne zaštite žrtava, posebno žena i djece, uključujući tijekom i nakon sudskih postupaka za skrbništvo nad djecom; poziva sva državna tijela da sustavno pristupe tom pitanju na temelju najviših standarda zaštite i potpore te najboljih europskih praksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja napredak ostvaren u pogledu zaštite i promicanja prava LGBTIQ osoba i činjenicu da je u srpnju 2021. sklopljeno prvo registrirano partnerstvo te da je 2021. organizirana povorka ponosa u mirnim uvjetima; poziva Crnu Goru da nastavi s usklađivanjem i izmjenom drugih zakona i podzakonskih akata, posebno o socijalnim naknadama i boravištu, kako bi se Zakon o registriranom partnerstvu u potpunosti implementirao; poziva na daljnje mjere protiv govora mržnje, socijalne isključenosti i diskriminacije LGBTIQ zajednice te na poboljšanje njihova pristupa pravosuđu, zapošljavanju, stanovanju i zdravstvenoj skrbi, među ostalim osiguravanjem pristupa hormonskoj terapiji transrodnim osobama i poštovanjem njihova fizičkog i mentalnog integriteta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Crnu Goru da na odgovarajući način uključi LGBTIQ civilno društvo u rad nove radne skupine za pravno priznavanje roda, koja bi trebala raditi na pravnom priznavanju roda na temelju samoodređenja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | izražava žaljenje zbog toga što se osobe s invaliditetom i dalje suočavaju s višestrukim oblicima diskriminacije koji su pogoršani zbog pandemije bolesti COVID-19 i žali zbog nedostatne usklađenosti nacionalnog zakonodavstva s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; pozdravlja činjenicu da je u tijeku reforma nacionalnog sustava za utvrđivanje invaliditeta i poziva na učinkovitu provedbu strategija za rješavanje manjkavosti u poštovanju prava osoba s invaliditetom u svim sektorima i politikama, uključujući zdravstvenu zaštitu, tržište rada te upravne i sudske postupke; naglašava hitnu potrebu za strategijom deinstitucionalizacije; |
| --- | --- |

46.

Pomirenje i dobrosusjedski odnosi

| 47. | pohvaljuje konstruktivnu ulogu Crne Gore u regionalnoj suradnji i pozdravlja provedbu mjera u okviru zajedničkog regionalnog tržišta zapadnog Balkana; poziva na konkretne mjere za pronalaženje i provedbu konačnih i obvezujućih rješenja za dugotrajne bilateralne sporove u konstruktivnom i dobrosusjedskom duhu, uključujući granične sporove sa susjednim zemljama i pitanja razgraničenja s Hrvatskom i Srbijom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava da bi sva regionalna gospodarska suradnja na zapadnom Balkanu trebala biti uključiva i prihvatljiva za svih šest zemalja, čime bi se uspostavila ravnopravna suradnja uz istodobno jačanje daljnjeg usklađivanja sa standardima i pravnom stečevinom EU-a; u tom kontekstu izražava oprezan stav prema inicijativi Otvoreni Balkan, koja ne obuhvaća svih šest zemalja, te izražava svoje uvjerenje da bi se ona trebala temeljiti na pravilima EU-a i da bi njezini učinci na proces integracije u EU trebali biti isključivo pozitivni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja ukidanje naknada za roaming između Crne Gore i pet drugih zemalja zapadnog Balkana od 1. srpnja 2021.; snažno potiče vladu i Komisiju da u pregovorima dogovore plan koji bi doveo do brzog ukidanja naknada za roaming između Crne Gore i država članica EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja nastavak suradnje Crne Gore u okviru procesa Sarajevske deklaracije; pozdravlja činjenicu da je 17. lipnja 2021. donesena rezolucija o Srebrenici; pozdravlja činjenicu da je po prvi put na zajedničkom obilježavanju žrtava logora Morinj prisustvovao premijer Crne Gore; konstatira da je od 2006. održano samo osam suđenja za ratne zločine te da su pred sud izvedeni samo niskorangirani počinitelji; naglašava da se negiranje genocida, retorika kojom se potpiruju strasti i veličanje ratnih zločinaca ne bi smjeli tolerirati; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Crnu Goru da pojača napore u proaktivnoj prioritizaciji i kažnjavanju ratnih zločina i njihova slavljenja te rasvjetljavanju sudbina nestalih osoba; podsjeća da je potrebno otvoriti arhive bivše jugoslavenske tajne službe i u skladu sa zakonskim postupkom relevantne spise prenijeti u crnogorski državni arhiv; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva crnogorske vlasti da u potpunosti poštuju odredbe o sukcesiji bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, posebice u pogledu vojne imovine; |
| --- | --- |

52.

Gospodarstvo

| 53. | izražava zabrinutost zbog kontinuirano visoke stope nezaposlenosti, posebno među ženama i mladima, te potiče vlasti da pojačaju napore za poboljšanje njihova pristupa tržištu rada i rješavanje problema odljeva mozgova, rodnih razlika u zapošljavanju i plaćama te dostupnosti cjenovno pristupačne skrbi za djecu; ponovno konstatira da obrazovni sustav treba bolje uskladiti s tržištem rada; prima na znanje oporavak tržišta rada i pozdravlja korake prema provedbi programa Garancija za mlade; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prima na znanje najavljenu inicijativu „Europa danas” čiji je cilj postići viši životni standard i konkurentnije gospodarstvo s pomoću održivijeg i uključivijeg modela gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | izražava zabrinutost u pogledu održive makroekonomske stabilnosti i sve veće ranjivosti Crne Gore zbog povećanja njezina javnog duga, posebno prema Kini, i novog zaduživanja u visini od 750 milijuna EUR koje je vlada poduzela bez savjetovanja sa Skupštinom; pozdravlja napore uložene u smanjenje tih fiskalnih slabosti, uključujući onih povezanih s Kinom; poziva Komisiju da u sljedećem izvješću po državama članicama prati makroekonomsku situaciju i ranjivost; konstatira da ulaganja trećih zemalja i stranih poduzeća u strateške sektore mogu predstavljati rizik od stvaranja nepotrebnih gospodarskih ovisnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sa zabrinutošću primjećuje negativan utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo Crne Gore; prima na znanje ohrabrujuće znakove gospodarskog oporavka Crne Gore 2021., nakon duboke recesije 2020., i pozdravlja predviđanja snažnog gospodarskog rasta Crne Gore; poziva na održivije gospodarsko i financijsko planiranje, kao i na pravodobniji i konstruktivniji odgovor kako bi se smanjila šteta koju je pandemija prouzročila društvenim skupinama u najranjivijem položaju; poziva vladu da u procesu oporavka nakon pandemije organizira istinski socijalni dijalog; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja isplatu 60 milijuna EUR iz paketa makrofinancijske pomoći zbog bolesti COVID-19 čiji je cilj ublažiti gospodarske učinke pandemije i održati makroekonomsku stabilnost te mobilizaciju 14,2 milijarde EUR iz IPA-e III za potporu partnerima sa zapadnog Balkana u ispunjavanju zahtjeva za članstvo u Europskoj uniju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja najavljenu digitalizaciju javnih usluga i razvoj transakcijskih usluga e-uprave kako bi se poboljšao gospodarski oporavak; poziva crnogorsku vladu da promiče digitalnu uključenost svih društvenih skupina te potiče razvoj ciljanih preventivnih mjera i poticaja za legalizaciju neformalnih poduzeća i zaposlenika jer velik neformalni sektor i dalje koči gospodarski i društveni razvoj Crne Gore; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja potpisivanje Sporazuma o pridruživanju programu Obzor Europa (2021. – 2027.); |
| --- | --- |

59.

| 60. | oštro osuđuje program takozvanih „zlatnih putovnica” i žali što je taj program produljen do prosinca 2022. bez šireg savjetovanja s relevantnim institucijama, unatoč prethodnim najavama da će se postupno ukinuti; snažno potiče Crnu Goru da poduzme više mjera za sprečavanje pranja novca; ističe da stjecanje državljanstva na temelju ulaganja podrazumijeva sigurnosne rizike i potencijal za korupciju, pranje novca i utaju poreza; poziva Crnu Goru da odmah ukine taj program; sa zabrinutošću primjećuje da je u razdoblju od prosinca 2020. do 2022. gotovo 200 ruskih državljana dobilo državljanstvo Crne Gore; |
| --- | --- |

60.

Okoliš, energetika i promet

| 61. | pozdravlja donošenje nacionalnog plana prilagodbe klimatskim promjenama i potiče Crnu Goru da ubrza reforme u skladu s okvirom klimatske i energetske politike EU-a do 2030. i ojača postupke provedbe; poziva vlasti da u tom smislu učinkovito iskoriste pretpristupnu pomoć EU-a kako bi napravile korak prema ispunjavanju mjerila za zatvaranje poglavlja 27. (Okoliš i klimatske promjene); |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja paket za čistu energiju donesen u studenome 2021.; potiče vlasti da ostvare napredak u izradi svojeg nacionalnog energetskog i klimatskog plana usmjerenog na održive obnovljive izvore energije i izbjegavanje novih ulaganja u infrastrukturu za fosilna goriva, plin i ugljen, te da ga podnesu Tajništvu Energetske zajednice radi dobivanja preporuka; poziva Crnu Goru da poveća napore za smanjenje gubitaka u distribucijskoj mreži električne energije, diversifikaciju svojih izvora obnovljive energije i smanjenje ovisnosti o klimatski osjetljivoj hidroenergetskoj proizvodnji; pozdravlja suspenziju sporazuma o koncesijama za male hidroelektrane koje nisu slijedile odgovarajuće standarde zaštite okoliša i poziva na to da se u svim novim projektima poštuju standardi EU-a u pogledu okoliša, državnih potpora i koncesija; potiče vlasti da poboljšaju praćenje i provedbu mjera za kvalitetu zraka u onečišćenim područjima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | žali zbog toga što se rad termoelektrane na ugljen Pljevlja nastavlja iako je premašila svoj radni vijek te ponovno hitno poziva crnogorske vlasti da se odmah usklade s Ugovorom o Energetskoj zajednici; s oprezom primjećuje da je trošak planirane obnove tog postrojenja u skladu s okolišnim standardima – koja još nije ni započela – povećan za 15 milijuna EUR; poziva vlasti da objave studiju izvedivosti i zaključke istrage javnog tužitelja o postupku natječaja te da razmotre sveobuhvatan prijelazni plan s ciljem planiranog zatvaranja tog postrojenja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ponavlja svoj poziv Crnoj Gori da poduzme hitne mjere kako bi se učinkovito očuvala zaštićena područja i potiče je da nastavi identificirati područja koja bi se mogla uključiti u mrežu Natura 2000; pozdravlja proglašenje triju zaštićenih morskih područja (Platamuni, Katič i Stari Ulcinj) i prijedlog da se bukova šuma u Nacionalnom parku Biogradska Gora uvrsti na UNESCO-ov popis svjetske baštine; izražava zabrinutost zbog šteta na vodnim tijelima i rijekama povezanih s infrastrukturnim projektima, uključujući jezero Skadar, planinu Sinjajevina, rijeku Komarnicu i druga područja; žali zbog toga što unatoč početnom napretku problem Sinjajevine još uvijek nije riješen; ističe da je potrebno izvršiti procjene i uskladiti se s Direktivom o staništima i Okvirnom direktivom o vodama; potiče crnogorske vlasti da primjenjuju učinkovite, odvraćajuće i proporcionalne kazne za sva kaznena djela protiv okoliša te da iskorijene korupciju u tom sektoru; |
| --- | --- |

64.

| 65. | žali zbog nedostatka napretka u ključnim sektorskim reformama u području prometne politike; poziva Crnu Goru da dodatno provede svoju strategiju razvoja prometa i ojača administrativne kapacitete za implementaciju transeuropskih mreža; ističe da je građevinski sektor na zapadnom Balkanu među najosjetljivijima na organizirani kriminal i korupciju; naglašava da ulaganja u infrastrukturu moraju biti u skladu sa standardima EU-a za procjene utjecaja na okoliš i analize troškova i koristi, uz poštovanje pravila EU-a o javnoj nabavi i državnim potporama; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prima na znanje povećani interes Kine za ulaganje u zapadni Balkan i projekte prometne infrastrukture u Crnoj Gori u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put”; pozdravlja Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan i inicijativu EU-a Global Gateway kao zelenije i transparentnije alternative za financiranje infrastrukturnih projekata; |
| --- | --- |

66.

| 67. | sa žaljenjem primjećuje negativne posljedice na rezervat biosfere sliva rijeke Tare i nacionalni park Durmitor, koji se nalazi na UNESCO-ovom popisu baštine, povezane s izgradnjom autoceste Bar-Boljare; poziva Crnu Goru da provede mjere revitalizacije riječnog korita i da pomno prati utjecaj izgradnje prometne infrastrukture na okoliš; izražava zabrinutost zbog toga što su troškovi autoceste Bar-Boljare bili uvelike podcijenjeni i što nisu poduzete nikakve mjere unatoč nejasnim postupcima javne nabave, nedostatku planske dokumentacije i okolišnim pitanjima; napominje da je zahtjev Crne Gore za sufinanciranje iz Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu u tijeku; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Crnu Goru da riješi problem nezakonitog odlaganja otpada i poduzme daljnje korake kako bi se poboljšali postupci planiranja za postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda kako bi se ubrzala njihova izgradnja; primjećuje nedostatak napretka i rastuće troškove u izgradnji neophodnih postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda kako bi se spriječilo zagađenje otpadnim vodama u sedam općina; |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče Crnu Goru da pojača mjere u vezi s institucijskim i zakonodavnim reformama u pogledu lova i ribolova, s posebnim naglaskom na zaštićenim područjima i zaštićenim vrstama; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, Vladi i Skupštini Crne Gore. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  SL L 108, 29.4.2010., str. 1.

(2)  SL L 330, 20.9.2021., str. 1.

(3)  SL C 362, 8.9.2021., str. 129.

(4)  SL C 15, 12.1.2022., str. 100.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0506.

(6)  Zaključci ECRI-ja o provedbi preporuka u pogledu Crne Gore koje podliježu privremenom daljnjem postupanju, 2. lipnja 2020., dostupno na https://rm.coe.int/ecri-conclusions-on-the-implementation-of-the-recommendations-in-respe/16809e8273.

(7)  Rezolucija od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Crnoj Gori za 2019. i 2020. (SL C 15, 12.1.2022., str. 100.).

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/74

---

P9_TA(2022)0267

Budućnost trgovinskih odnosa EU-a i Afrike

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o budućnosti trgovinskih odnosa EU-a i Afrike (2021/2178(INI))

(2023/C 32/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu nakon šestog sastanka na vrhu između Europske unije i Afričke unije od 17. – 18. veljače 2022., naslovljenu „Zajednička vizija za 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu nakon šestog sastanka na vrhu između Europske unije i Afričke unije od 17. – 18. veljače 2022., naslovljenu „Zajednička vizija za 2030.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj” (1),

| — | uzimajući u obzir program Afričke unije za razdoblje do 2063.: „Afrika kakvu želimo”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program Afričke unije za razdoblje do 2063.: „Afrika kakvu želimo”,

| — | uzimajući u obzir inicijative Afričke unije pokrenute za postizanje Programa do 2063., među kojima su i Ubrzani industrijski razvoj za Afriku, Program za razvoj infrastrukture za Afriku, Poticanje trgovine unutar Afrike i Vizije za rudarstvo u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijative Afričke unije pokrenute za postizanje Programa do 2063., među kojima su i Ubrzani industrijski razvoj za Afriku, Program za razvoj infrastrukture za Afriku, Poticanje trgovine unutar Afrike i Vizije za rudarstvo u Africi,

| — | uzimajući u obzir sklapanje Sporazuma o partnerstvu između Europske unije, s jedne strane, i članica Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sklapanje Sporazuma o partnerstvu između Europske unije, s jedne strane, i članica Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066),

| — | uzimajući u obzir sporazume o gospodarskom partnerstvu, kako one sklopljene tako i one o kojima se pregovara, između EU-a i 14 supsaharskih afričkih zemalja i regija te druge sporazume EU-a o slobodnoj trgovini sa sjevernoafričkim zemljama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o gospodarskom partnerstvu, kako one sklopljene tako i one o kojima se pregovara, između EU-a i 14 supsaharskih afričkih zemalja i regija te druge sporazume EU-a o slobodnoj trgovini sa sjevernoafričkim zemljama,

| — | uzimajući u obzir odluku Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije od 2. srpnja 2018. o kontinentalnom području slobodne trgovine u Africi (AfCFTA) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije od 2. srpnja 2018. o kontinentalnom području slobodne trgovine u Africi (AfCFTA) (2),

| — | uzimajući u obzir odluku iz Kigalija Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije iz srpnja 2016. o ishodu povlačenja Skupštine Afričke unije, a posebno stavak 5. o financiranju Unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku iz Kigalija Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije iz srpnja 2016. o ishodu povlačenja Skupštine Afričke unije, a posebno stavak 5. o financiranju Unije (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. naslovljenu „Novi savez Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta: prijenos partnerstva za ulaganja i poslove na sljedeću razinu” (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. naslovljenu „Novi savez Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta: prijenos partnerstva za ulaganja i poslove na sljedeću razinu” (COM(2018)0643),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara financija skupine G7 od 25. rujna 2020. o inicijativi za obustavu servisiranja duga i otpisu duga za ugrožene zemlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara financija skupine G7 od 25. rujna 2020. o inicijativi za obustavu servisiranja duga i otpisu duga za ugrožene zemlje,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. naslovljenu „Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. naslovljenu „Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (COM(2021)0564) koji je Komisija podnijela 14. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (COM(2021)0564) koji je Komisija podnijela 14. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III: ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III: ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom: nova agenda za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002) i popratni zajednički radni dokument službi (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom: nova agenda za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002) i popratni zajednički radni dokument službi (SWD(2021)0023),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju sustava FLEGT za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (6) i povezane dobrovoljne sporazume o partnerstvu između EU-a i partnerskih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju sustava FLEGT za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (6) i povezane dobrovoljne sporazume o partnerstvu između EU-a i partnerskih zemalja,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma (COM(2021)0706) koji je Komisija podnijela 17. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma (COM(2021)0706) koji je Komisija podnijela 17. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (7),

| — | uzimajući u obzir Proces Kimberley i svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2021. o provedbi postupka certificiranja Procesa Kimberley (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Proces Kimberley i svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2021. o provedbi postupka certificiranja Procesa Kimberley (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (9),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni općeg sustava carinskih povlastica (COM(2021)0579) koji je Komisija podnijela 22. rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni općeg sustava carinskih povlastica (COM(2021)0579) koji je Komisija podnijela 22. rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2021. s preporukama Komisiji o politici i pravu zakonitih migracija (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2021. s preporukama Komisiji o politici i pravu zakonitih migracija (12),

| — | uzimajući u obzir izjavu Foruma lokalnih i regionalnih vlasti Afrike i Europe od 15. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Foruma lokalnih i regionalnih vlasti Afrike i Europe od 15. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu poslovnih organizacija Sedmog poslovnog foruma EU-a i Afrike od 14. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu poslovnih organizacija Sedmog poslovnog foruma EU-a i Afrike od 14. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument Foruma organizacija civilnog društva u okviru Afričko-europskog tjedna iz veljače 2022. naslovljen „No decision about us without us!” („Bez nas nema odluke o nama!”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument Foruma organizacija civilnog društva u okviru Afričko-europskog tjedna iz veljače 2022. naslovljen „No decision about us without us!” („Bez nas nema odluke o nama!”),

| — | uzimajući u obzir zajedničke rezultate mladih ostvarenih tijekom Afričko-europskog tjedna u veljači 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rezultate mladih ostvarenih tijekom Afričko-europskog tjedna u veljači 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Konferencije UN-a o trgovini i razvoju (UNCTAD) o gospodarskom razvoju u Africi za 2021. naslovljeno „Iskorištavanje potencijalnih koristi kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi za uključiv rast”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Konferencije UN-a o trgovini i razvoju (UNCTAD) o gospodarskom razvoju u Africi za 2021. naslovljeno „Iskorištavanje potencijalnih koristi kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi za uključiv rast”,

| — | uzimajući u obzir Savez Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Savez Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta,

| — | uzimajući u obzir preporuke iz završnog izvješća Predsjedničkog savjetodavnog odbora za zemljišnu reformu i poljoprivredu Južne Afrike od 4. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke iz završnog izvješća Predsjedničkog savjetodavnog odbora za zemljišnu reformu i poljoprivredu Južne Afrike od 4. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine Afričke unije i EU-a za digitalno gospodarstvo od 13. lipnja 2019. naslovljeno „New Africa-Europe Digital Economy Partnership: Accelerating the Achievement of the Sustainable Development Goals” (Novo partnerstvo Afrike i Europe za digitalno gospodarstvo: brže postizanje ciljeva održivog razvoja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine Afričke unije i EU-a za digitalno gospodarstvo od 13. lipnja 2019. naslovljeno „New Africa-Europe Digital Economy Partnership: Accelerating the Achievement of the Sustainable Development Goals” (Novo partnerstvo Afrike i Europe za digitalno gospodarstvo: brže postizanje ciljeva održivog razvoja),

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku o pomoći EU-a za trgovinu iz 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku o pomoći EU-a za trgovinu iz 2021.,

| — | uzimajući u obzir dijalog EU-a s više dionika o održivom kakau, usmjeren na sektor kakaa u dvjema glavnim zemljama proizvođačima, Côte d’Ivoireu i Gani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog EU-a s više dionika o održivom kakau, usmjeren na sektor kakaa u dvjema glavnim zemljama proizvođačima, Côte d’Ivoireu i Gani,

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Gane Nane Akufa-Adda održan 12. prosinca 2021. u Europskom parlamentu u Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Gane Nane Akufa-Adda održan 12. prosinca 2021. u Europskom parlamentu u Strasbourgu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 16. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 16. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0169/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0169/2022),

| A. | budući da Europska unija (EU) i Afrika imaju važan i dugotrajan politički, gospodarski i kulturni odnos; budući da je na šestom sastanku na vrhu EU-a i Afričke unije (AU) 2022. postignut sporazum o „Zajedničkoj viziji za 2030.”, novoj uzajamno korisnoj zajedničkoj strategiji kojom se jačaju veze između tih dviju unija i koja će omogućiti bližu suradnju u pitanjima uzajamne konvergencije u područjima trgovine, razvoja, sigurnosti i dobrog upravljanja; budući da je njegov cilj poticati naše zajedničke prioritete zajedničkim očuvanjem naših interesa i zajedničkih javnih dobara, sigurnosti i prosperiteta naših građana, zaštite ljudskih prava za sve, rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena u svim područjima života, poštovanja demokratskih načela i vladavine prava, mjera za očuvanje okoliša i biološke raznolikosti, održivog i uključivog gospodarskog rasta, borbe protiv nejednakosti, potpore pravima djece i uključivanja mladih i najugroženijih osoba; budući da obje unije uviđaju važnost sigurnosti opskrbe hranom i prehrane; budući da će se to obnovljeno partnerstvo temeljiti na geografskom položaju, priznavanju povijesti, ljudskim vezama, poštovanju suvereniteta, uzajamnom poštovanju i odgovornosti, zajedničkim vrijednostima, jednakosti među partnerima i uzajamnim obvezama; budući da su se EU i Afrička unija obvezali na jačanje svojeg strateškog partnerstva kako bi se zajedno suočili s novim izazovima, kao što su klimatske promjene, oporavak nakon pandemije i izgradnja otpornosti na buduće šokove; |
| --- | --- |

A.

budući da Europska unija (EU) i Afrika imaju važan i dugotrajan politički, gospodarski i kulturni odnos; budući da je na šestom sastanku na vrhu EU-a i Afričke unije (AU) 2022. postignut sporazum o „Zajedničkoj viziji za 2030.”, novoj uzajamno korisnoj zajedničkoj strategiji kojom se jačaju veze između tih dviju unija i koja će omogućiti bližu suradnju u pitanjima uzajamne konvergencije u područjima trgovine, razvoja, sigurnosti i dobrog upravljanja; budući da je njegov cilj poticati naše zajedničke prioritete zajedničkim očuvanjem naših interesa i zajedničkih javnih dobara, sigurnosti i prosperiteta naših građana, zaštite ljudskih prava za sve, rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena u svim područjima života, poštovanja demokratskih načela i vladavine prava, mjera za očuvanje okoliša i biološke raznolikosti, održivog i uključivog gospodarskog rasta, borbe protiv nejednakosti, potpore pravima djece i uključivanja mladih i najugroženijih osoba; budući da obje unije uviđaju važnost sigurnosti opskrbe hranom i prehrane; budući da će se to obnovljeno partnerstvo temeljiti na geografskom položaju, priznavanju povijesti, ljudskim vezama, poštovanju suvereniteta, uzajamnom poštovanju i odgovornosti, zajedničkim vrijednostima, jednakosti među partnerima i uzajamnim obvezama; budući da su se EU i Afrička unija obvezali na jačanje svojeg strateškog partnerstva kako bi se zajedno suočili s novim izazovima, kao što su klimatske promjene, oporavak nakon pandemije i izgradnja otpornosti na buduće šokove;

| B. | budući da je mir preduvjet za održivi razvoj i stabilno okruženje za trgovinu i ulaganja; budući da se globalni geopolitički kontekst znatno promijenio od nezakonite, ničim izazvane i neopravdane invazije na Ukrajinu koju je Ruska Federacija započela 24. veljače 2022., među ostalim kad je riječ o odnosima između EU-a i Afrike; budući da je Opća skupština UN-a u svojoj rezoluciji od 2. ožujka 2022. velikom većinom osudila rusku agresiju protiv Ukrajine, uz potporu Afričke unije, pri čemu je njezinih 28 država članica podržalo rezoluciju; budući da je 16 država članica bilo suzdržano, a devet ih je odlučilo da neće glasovati; budući da ruska invazija i posljedice rata imaju razorne posljedice za globalne lance vrijednosti i opskrbe, posebno za pristup pšenici i drugoj robi, zbog čega je mnogo više milijuna ljudi izloženo riziku od nestašice hrane; budući da je sigurnost opskrbe hranom na afričkom kontinentu posebno ugrožena; budući da Sjeverna Afrika uvozi 60 % svoje pšenice i drugih prehrambenih kultura iz Ukrajine i Rusije te da se nekoliko afričkih zemalja suočava s manjkom uvoza gnojiva; budući da bi prekid u lancima opskrbe hranom uzrokovan ruskim ratom protiv Ukrajine mogao dovesti do pobuna i društvenih nemira; |
| --- | --- |

B.

budući da je mir preduvjet za održivi razvoj i stabilno okruženje za trgovinu i ulaganja; budući da se globalni geopolitički kontekst znatno promijenio od nezakonite, ničim izazvane i neopravdane invazije na Ukrajinu koju je Ruska Federacija započela 24. veljače 2022., među ostalim kad je riječ o odnosima između EU-a i Afrike; budući da je Opća skupština UN-a u svojoj rezoluciji od 2. ožujka 2022. velikom većinom osudila rusku agresiju protiv Ukrajine, uz potporu Afričke unije, pri čemu je njezinih 28 država članica podržalo rezoluciju; budući da je 16 država članica bilo suzdržano, a devet ih je odlučilo da neće glasovati; budući da ruska invazija i posljedice rata imaju razorne posljedice za globalne lance vrijednosti i opskrbe, posebno za pristup pšenici i drugoj robi, zbog čega je mnogo više milijuna ljudi izloženo riziku od nestašice hrane; budući da je sigurnost opskrbe hranom na afričkom kontinentu posebno ugrožena; budući da Sjeverna Afrika uvozi 60 % svoje pšenice i drugih prehrambenih kultura iz Ukrajine i Rusije te da se nekoliko afričkih zemalja suočava s manjkom uvoza gnojiva; budući da bi prekid u lancima opskrbe hranom uzrokovan ruskim ratom protiv Ukrajine mogao dovesti do pobuna i društvenih nemira;

| C. | budući da postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030. mora postati glavna nit vodilja i mjerilo uspjeha suradnje EU-a i Afrike, što uključuje i doprinos trgovinskih i investicijskih odnosa borbi protiv siromaštva; |
| --- | --- |

C.

budući da postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030. mora postati glavna nit vodilja i mjerilo uspjeha suradnje EU-a i Afrike, što uključuje i doprinos trgovinskih i investicijskih odnosa borbi protiv siromaštva;

| D. | budući da su migracije dio cilja održivog razvoja br. 10.7, kojim se pokušava olakšati uredna, sigurna, redovita i odgovorna migracija i mobilnost ljudi; |
| --- | --- |

D.

budući da su migracije dio cilja održivog razvoja br. 10.7, kojim se pokušava olakšati uredna, sigurna, redovita i odgovorna migracija i mobilnost ljudi;

| E. | budući da se u reviziji trgovinske politike EU-a prepoznaje strateška važnost produbljivanja suradnje s afričkim kontinentom i afričkim državama te se predlaže nekoliko područja djelovanja za jačanje trgovinskih i gospodarskih veza između EU-a i Afrike; budući da su Europa i Afrika susjedni kontinenti čije su blagostanje i stabilnost usko povezani te ih treba poduprijeti bližom i pravednijom gospodarskom integracijom; |
| --- | --- |

E.

budući da se u reviziji trgovinske politike EU-a prepoznaje strateška važnost produbljivanja suradnje s afričkim kontinentom i afričkim državama te se predlaže nekoliko područja djelovanja za jačanje trgovinskih i gospodarskih veza između EU-a i Afrike; budući da su Europa i Afrika susjedni kontinenti čije su blagostanje i stabilnost usko povezani te ih treba poduprijeti bližom i pravednijom gospodarskom integracijom;

| F. | budući da su EU i njegove države članice najveći svjetski pružatelji pomoći za trgovinu te čine 38 % globalnih doprinosa; budući da je Afrika 2019. i dalje primala najveći udio obveza u okviru pomoći za trgovinu; budući da EU namjerava povećati udio svoje pomoći za trgovinu koji se dodjeljuje najmanje razvijenim zemljama kako bi se doprinijelo udvostručenju njihova udjela u globalnom izvozu jer je 2020. udio najmanje razvijenih zemalja u globalnom izvozu i dalje iznosio 1 %, dok je njihov udio u izvozu u EU i dalje iznosio 2 %; |
| --- | --- |

F.

budući da su EU i njegove države članice najveći svjetski pružatelji pomoći za trgovinu te čine 38 % globalnih doprinosa; budući da je Afrika 2019. i dalje primala najveći udio obveza u okviru pomoći za trgovinu; budući da EU namjerava povećati udio svoje pomoći za trgovinu koji se dodjeljuje najmanje razvijenim zemljama kako bi se doprinijelo udvostručenju njihova udjela u globalnom izvozu jer je 2020. udio najmanje razvijenih zemalja u globalnom izvozu i dalje iznosio 1 %, dok je njihov udio u izvozu u EU i dalje iznosio 2 %;

| G. | budući da bi EU u suradnji s Afrikom trebao slijediti pristup „Tim Europa”, što uključuje bolju koordinaciju između različitih glavnih uprava Komisije, europskih institucija za financiranje razvoja, europskih agencija za kreditiranje izvoza, komercijalnih banaka i država članica EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da bi EU u suradnji s Afrikom trebao slijediti pristup „Tim Europa”, što uključuje bolju koordinaciju između različitih glavnih uprava Komisije, europskih institucija za financiranje razvoja, europskih agencija za kreditiranje izvoza, komercijalnih banaka i država članica EU-a;

| H. | budući da su EU i njegove države članice najvažniji trgovinski partner za Afriku i budući da se vrijednost trgovine 2021. povećala na 288 milijardi EUR s niske vrijednosti od 225 milijardi EUR 2020. zbog pandemije bolesti COVID-19; budući da se trgovinski deficit u korist EU-a smanjio s 24 milijarde EUR 2020. na 4 milijarde EUR 2021.; budući da prema postojećim trgovinskim sporazumima i jednostranim povlasticama EU-a za zemlje u razvoju 90 % afričkog izvoza ima bescarinski i beskvotni pristup jedinstvenom tržištu EU-a; budući da je 2021. više od 65 % robe uvezene u EU iz Afrike činila primarna roba, poput hrane i pića, sirovina i energenata, te da su 2021. gotovo 68 % robe izvezene iz EU-a u Afriku činili gotovi proizvodi; budući da ta trgovinska struktura odražava strukturnu neravnotežu i međuovisnost uključenih gospodarstava te stoga zadržava afrički kontinent na nižoj vrijednosnoj razini globalnih vrijednosnih lanaca; budući da su EU i njegove države članice već dugo najveći izvor ulaganja u Afriku, službene razvojne pomoći, humanitarne pomoći i financiranja sigurnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su EU i njegove države članice najvažniji trgovinski partner za Afriku i budući da se vrijednost trgovine 2021. povećala na 288 milijardi EUR s niske vrijednosti od 225 milijardi EUR 2020. zbog pandemije bolesti COVID-19; budući da se trgovinski deficit u korist EU-a smanjio s 24 milijarde EUR 2020. na 4 milijarde EUR 2021.; budući da prema postojećim trgovinskim sporazumima i jednostranim povlasticama EU-a za zemlje u razvoju 90 % afričkog izvoza ima bescarinski i beskvotni pristup jedinstvenom tržištu EU-a; budući da je 2021. više od 65 % robe uvezene u EU iz Afrike činila primarna roba, poput hrane i pića, sirovina i energenata, te da su 2021. gotovo 68 % robe izvezene iz EU-a u Afriku činili gotovi proizvodi; budući da ta trgovinska struktura odražava strukturnu neravnotežu i međuovisnost uključenih gospodarstava te stoga zadržava afrički kontinent na nižoj vrijednosnoj razini globalnih vrijednosnih lanaca; budući da su EU i njegove države članice već dugo najveći izvor ulaganja u Afriku, službene razvojne pomoći, humanitarne pomoći i financiranja sigurnosti;

| I. | budući da su Sjedinjene Američke Države 2021. trgovale robom s Afrikom u iznosu od otprilike 26,7 milijardi USD za izvoz i 37,5 milijardi USD za uvoz, pri čemu je ukupna vrijednost iznosila 64,2 milijarde USD; budući da, unatoč inicijativi Prosper Africa koju je pokrenula prethodna vlada SAD-a, trgovina SAD-a sa supsaharskom Afrikom stagnira i čini manje od 1 % ukupne trgovine robom SAD-a; |
| --- | --- |

I.

budući da su Sjedinjene Američke Države 2021. trgovale robom s Afrikom u iznosu od otprilike 26,7 milijardi USD za izvoz i 37,5 milijardi USD za uvoz, pri čemu je ukupna vrijednost iznosila 64,2 milijarde USD; budući da, unatoč inicijativi Prosper Africa koju je pokrenula prethodna vlada SAD-a, trgovina SAD-a sa supsaharskom Afrikom stagnira i čini manje od 1 % ukupne trgovine robom SAD-a;

| J. | budući da se udio Afrike u svjetskoj trgovini stalno smanjivao tijekom posljednjih 50 godina i da prema podacima UNCTAD-a čini 2,9 % svjetske trgovine; budući da kontinent uvelike ovisi o uvozu te o izvozu robe povezane s prirodnim resursima; budući da međuregionalna trgovina čini samo 14,4 % ukupne kontinentalne trgovine; |
| --- | --- |

J.

budući da se udio Afrike u svjetskoj trgovini stalno smanjivao tijekom posljednjih 50 godina i da prema podacima UNCTAD-a čini 2,9 % svjetske trgovine; budući da kontinent uvelike ovisi o uvozu te o izvozu robe povezane s prirodnim resursima; budući da međuregionalna trgovina čini samo 14,4 % ukupne kontinentalne trgovine;

| K. | budući da Afrička razvojna banka procjenjuje da gospodarski trošak nezakonite trgovine prirodnim resursima iznosi 120 milijardi USD godišnje, što predstavlja 5 % afričkog bruto domaćeg proizvoda (BDP) (13); |
| --- | --- |

K.

budući da Afrička razvojna banka procjenjuje da gospodarski trošak nezakonite trgovine prirodnim resursima iznosi 120 milijardi USD godišnje, što predstavlja 5 % afričkog bruto domaćeg proizvoda (BDP) (13);

| L. | budući da je razina trgovine unutar kontinenta u Africi daleko ispod njezina potencijala i da je njezino jačanje ključno za održivu gospodarsku strukturnu preobrazbu kontinenta; budući da afrički i europski privatni sektor imaju zajednički interes za uspješnu i učinkovitu provedbu AfCFTA-e, posebno u pogledu očekivanog gospodarskog rasta i prilika za zapošljavanje; budući da su stupanje na snagu AfCFTA-e 30. svibnja 2019. i početak trgovanja pod njegovim povlasticama 1. siječnja 2021. kao vodeći projekt Prvog desetogodišnjeg provedbenog plana (2014. – 2023.) u okviru Programa Afričke unije za razdoblje do 2063. dali novi zamah panafričkim prilikama za trgovinu i ulaganja te povećali povezanost Europe i Afrike; |
| --- | --- |

L.

budući da je razina trgovine unutar kontinenta u Africi daleko ispod njezina potencijala i da je njezino jačanje ključno za održivu gospodarsku strukturnu preobrazbu kontinenta; budući da afrički i europski privatni sektor imaju zajednički interes za uspješnu i učinkovitu provedbu AfCFTA-e, posebno u pogledu očekivanog gospodarskog rasta i prilika za zapošljavanje; budući da su stupanje na snagu AfCFTA-e 30. svibnja 2019. i početak trgovanja pod njegovim povlasticama 1. siječnja 2021. kao vodeći projekt Prvog desetogodišnjeg provedbenog plana (2014. – 2023.) u okviru Programa Afričke unije za razdoblje do 2063. dali novi zamah panafričkim prilikama za trgovinu i ulaganja te povećali povezanost Europe i Afrike;

| M. | budući da će AfCFTA postati najveće područje slobodne trgovine na svijetu po broju zemalja sudionica, s 54 od 55 država članica Afričke unije, stvorit će tržište od 1,2 milijarde ljudi, uključujući brzo rastuću srednju klasu, čime će taj gospodarski blok postati osmi po veličini na svijetu s ukupnim BDP-om od 3 bilijuna USD, za koji se očekuje da će se do 2050. više nego udvostručiti; budući da bi se prema podacima Svjetske banke svake godine BDP Afrike mogao povećati za 1 %, ukupna zaposlenost u Africi za 1,2 %, a trgovina unutar Afrike za 33 %; budući da stvaranje AfCFTA-e predstavlja veliku priliku za EU, ali da će njegov uspjeh uvelike ovisiti o njegovoj sposobnosti da mobilizira ulaganja i potiče trgovinske razmjene i korporativnu prisutnost u Africi; |
| --- | --- |

M.

budući da će AfCFTA postati najveće područje slobodne trgovine na svijetu po broju zemalja sudionica, s 54 od 55 država članica Afričke unije, stvorit će tržište od 1,2 milijarde ljudi, uključujući brzo rastuću srednju klasu, čime će taj gospodarski blok postati osmi po veličini na svijetu s ukupnim BDP-om od 3 bilijuna USD, za koji se očekuje da će se do 2050. više nego udvostručiti; budući da bi se prema podacima Svjetske banke svake godine BDP Afrike mogao povećati za 1 %, ukupna zaposlenost u Africi za 1,2 %, a trgovina unutar Afrike za 33 %; budući da stvaranje AfCFTA-e predstavlja veliku priliku za EU, ali da će njegov uspjeh uvelike ovisiti o njegovoj sposobnosti da mobilizira ulaganja i potiče trgovinske razmjene i korporativnu prisutnost u Africi;

| N. | budući da se u okviru AfCFTA-e tarife na 90 % tarifnih stavki trebaju ukinuti, pri čemu se zemlje koje ne pripadaju među najmanje razvijene obvezuju da će liberalizirati carine na neosjetljivu robu tijekom pet godina, dok za najmanje razvijene zemlje to razdoblje traje 10 godina; budući da se 7 % tarifnih stavki odnosi na osjetljivu robu te da će zemlje koje ne pripadaju među najmanje razvijene liberalizirati carine na osjetljivu robu u razdoblju od 10 godina, a najmanje razvijene zemlje u razdoblju od 13 godina; budući da se 3 % tarifnih stavki može isključiti iz liberalizacije; budući da je AfCFTA važan korak prema napuštanju trenutačnog modela formalne trgovine u Africi, koju karakteriziraju dugo vrijeme prelaska granice, opsežni regulatorni zahtjevi i visoki porezi; |
| --- | --- |

N.

budući da se u okviru AfCFTA-e tarife na 90 % tarifnih stavki trebaju ukinuti, pri čemu se zemlje koje ne pripadaju među najmanje razvijene obvezuju da će liberalizirati carine na neosjetljivu robu tijekom pet godina, dok za najmanje razvijene zemlje to razdoblje traje 10 godina; budući da se 7 % tarifnih stavki odnosi na osjetljivu robu te da će zemlje koje ne pripadaju među najmanje razvijene liberalizirati carine na osjetljivu robu u razdoblju od 10 godina, a najmanje razvijene zemlje u razdoblju od 13 godina; budući da se 3 % tarifnih stavki može isključiti iz liberalizacije; budući da je AfCFTA važan korak prema napuštanju trenutačnog modela formalne trgovine u Africi, koju karakteriziraju dugo vrijeme prelaska granice, opsežni regulatorni zahtjevi i visoki porezi;

| O. | budući da je cilj AfCFTA-e da osim instrumenta za liberalizaciju trgovine postane faktor koji omogućuje uključiv rast i održiv razvoj u skladu s Programom do 2063.; budući da je učinkovita i koordinirana provedba AfCFTA-e kao kontinentalnog režima ključna za jačanje trgovine unutar Afrike i da će biti velik izazov, pri čemu će različite razine i obveze koje proizlaze iz trgovinskih sporazuma, regionalnih gospodarskih zajednica i carinskih unija zahtijevati opsežne mjere za razvoj prekogranične prometne infrastrukture i poboljšano olakšavanje trgovine kako bi se bolje omogućili prekogranični lanci vrijednosti; budući da su reforme upravljanja usmjerene na olakšavanje trgovine, necarinske prepreke trgovini, usklađenost sa zajedničkim tehničkim i zdravstvenim standardima za proizvode te radnim pravom, trgovinskim mjerama i zaštitnim mjerama ključne za ostvarenje težnji Afričke unije i za to da AfCFTA postane učinkovit i predvidljiv mehanizam; budući da će AfCFTA, kao i svaki trgovinski sporazum, stvoriti pozitivne i negativne učinke i da je ključno uspostaviti odgovarajuće mjere potpore kako bi se ublažili svi negativni učinci i zajamčilo da AfCFTA može doprinijeti napretku malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), a posebno osigurati da poduzeća pod vodstvom žena i mladih mogu imati koristi od novih mogućnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da je cilj AfCFTA-e da osim instrumenta za liberalizaciju trgovine postane faktor koji omogućuje uključiv rast i održiv razvoj u skladu s Programom do 2063.; budući da je učinkovita i koordinirana provedba AfCFTA-e kao kontinentalnog režima ključna za jačanje trgovine unutar Afrike i da će biti velik izazov, pri čemu će različite razine i obveze koje proizlaze iz trgovinskih sporazuma, regionalnih gospodarskih zajednica i carinskih unija zahtijevati opsežne mjere za razvoj prekogranične prometne infrastrukture i poboljšano olakšavanje trgovine kako bi se bolje omogućili prekogranični lanci vrijednosti; budući da su reforme upravljanja usmjerene na olakšavanje trgovine, necarinske prepreke trgovini, usklađenost sa zajedničkim tehničkim i zdravstvenim standardima za proizvode te radnim pravom, trgovinskim mjerama i zaštitnim mjerama ključne za ostvarenje težnji Afričke unije i za to da AfCFTA postane učinkovit i predvidljiv mehanizam; budući da će AfCFTA, kao i svaki trgovinski sporazum, stvoriti pozitivne i negativne učinke i da je ključno uspostaviti odgovarajuće mjere potpore kako bi se ublažili svi negativni učinci i zajamčilo da AfCFTA može doprinijeti napretku malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), a posebno osigurati da poduzeća pod vodstvom žena i mladih mogu imati koristi od novih mogućnosti;

| P. | budući da su u pogledu trgovine, a posebno pravila o podrijetlu i kumulaciji, različiti režimi koje EU ima s afričkim zemljama doveli do fragmentacije afričkog kontinenta, čime su stvorene carinske prepreke i otežana je izgradnja prekograničnih vrijednosnih lanaca unutar AfCFTA-e; |
| --- | --- |

P.

budući da su u pogledu trgovine, a posebno pravila o podrijetlu i kumulaciji, različiti režimi koje EU ima s afričkim zemljama doveli do fragmentacije afričkog kontinenta, čime su stvorene carinske prepreke i otežana je izgradnja prekograničnih vrijednosnih lanaca unutar AfCFTA-e;

| Q. | budući da afričke države nisu homogene; budući da je afrički kontinent posebno osjetljiv na vanjske šokove s obzirom na njegovu visoku stopu ovisnosti, ne samo o vanjskim financijskim sredstvima i prihodima od, primjerice, stranih doznaka, izravnih stranih ulaganja, turizma i vanjske pomoći, nego i o uvozu gotovih proizvoda; |
| --- | --- |

Q.

budući da afričke države nisu homogene; budući da je afrički kontinent posebno osjetljiv na vanjske šokove s obzirom na njegovu visoku stopu ovisnosti, ne samo o vanjskim financijskim sredstvima i prihodima od, primjerice, stranih doznaka, izravnih stranih ulaganja, turizma i vanjske pomoći, nego i o uvozu gotovih proizvoda;

| R. | budući da je Afrika kontinent nade i prilika te ga na taj način doživljava sve veći broj njezina mladog stanovništva; budući da je Afrika najmlađi kontinent na svijetu, s prosječnom dobi od 19,8 godina i 60 % stanovništva mlađeg od 25 godina; budući da će se do 2050. broj stanovnika Afrike udvostručiti, s otprilike 1,2 milijarde na otprilike 2,4 milijarde ljudi, te budući da će do te godine 50 % svjetskog stanovništva mlađeg od 25 godina biti u Africi, što će biti velik izazov za gospodarstva i demokratsko upravljanje afričkih zemalja te će utjecati na geopolitiku, globalnu trgovinu i migracije; budući da danas u Africi živi četiri puta više djece nego u Europi i budući da je 70 % stanovništva supsaharske Afrike mlađe od 30 godina; budući da će rast broja stanovnika i sve veći broj pripadnika srednje klase podrazumijevati potrebu za proporcionalnim povećanjem opskrbe hranom te bi se stoga u poljoprivredno-prehrambenom sektoru trebale otvoriti nove gospodarske mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja za mlade Afrikance, čije će sudjelovanje u tom sektoru također biti ključno kako bi se osigurala generacijska obnova i obnova poljoprivredno-prehrambenog sustava; budući da su mladima u Africi potrebni kvalitetno obrazovanje, zapošljavanje i poslovne prilike kako bi mogli doprinijeti rastu i održivom razvoju svojih zemalja; budući da europsko stanovništvo stari i da mnogi gospodarski sektori već prijavljuju nedostatak kvalificirane radne snage i probleme u pronalasku pripravnika; budući da gospodarsko osnaživanje žena i mladih u Africi doprinosi gospodarskom rastu i unapređenju njihova položaja u društvu; |
| --- | --- |

R.

budući da je Afrika kontinent nade i prilika te ga na taj način doživljava sve veći broj njezina mladog stanovništva; budući da je Afrika najmlađi kontinent na svijetu, s prosječnom dobi od 19,8 godina i 60 % stanovništva mlađeg od 25 godina; budući da će se do 2050. broj stanovnika Afrike udvostručiti, s otprilike 1,2 milijarde na otprilike 2,4 milijarde ljudi, te budući da će do te godine 50 % svjetskog stanovništva mlađeg od 25 godina biti u Africi, što će biti velik izazov za gospodarstva i demokratsko upravljanje afričkih zemalja te će utjecati na geopolitiku, globalnu trgovinu i migracije; budući da danas u Africi živi četiri puta više djece nego u Europi i budući da je 70 % stanovništva supsaharske Afrike mlađe od 30 godina; budući da će rast broja stanovnika i sve veći broj pripadnika srednje klase podrazumijevati potrebu za proporcionalnim povećanjem opskrbe hranom te bi se stoga u poljoprivredno-prehrambenom sektoru trebale otvoriti nove gospodarske mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja za mlade Afrikance, čije će sudjelovanje u tom sektoru također biti ključno kako bi se osigurala generacijska obnova i obnova poljoprivredno-prehrambenog sustava; budući da su mladima u Africi potrebni kvalitetno obrazovanje, zapošljavanje i poslovne prilike kako bi mogli doprinijeti rastu i održivom razvoju svojih zemalja; budući da europsko stanovništvo stari i da mnogi gospodarski sektori već prijavljuju nedostatak kvalificirane radne snage i probleme u pronalasku pripravnika; budući da gospodarsko osnaživanje žena i mladih u Africi doprinosi gospodarskom rastu i unapređenju njihova položaja u društvu;

| S. | budući da je cilj održivog razvoja koji se odnosi na nultu stopu gladi do 2030. iskorijeniti glad te postići sigurnost opskrbe hranom i poboljšanje prehrane; budući da se napredak u postizanju tog cilja posljednjih godina usporio te da svake noći više od 800 milijuna ljudi na našem planetu i dalje liježe u krevet gladno; budući da je Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) predvidjela da će broj ljudi koji pate od gladi u Africi znatno porasti s 280 na 300 milijuna, čime će se do 2030. izjednačiti s Azijom kao područjima s najvećim brojem pothranjenih osoba; budući da se nesigurnost opskrbe hranom na kontinentu pogoršala i da je 2020. godine 21 % stanovništva bilo pothranjeno; budući da je na sastanku na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021. utvrđeno da su pokretači tih neželjenih trendova sve češći i intenzivniji sukobi, promjenjivost klime i ekstremne klimatske pojave, usporavanje gospodarstva i pad gospodarske aktivnosti te visoke razine nejednakosti, povećane zbog gospodarskog pada u 2020. koji je ponajprije posljedica mjera ograničavanja širenja bolesti COVID-19 diljem svijeta; |
| --- | --- |

S.

budući da je cilj održivog razvoja koji se odnosi na nultu stopu gladi do 2030. iskorijeniti glad te postići sigurnost opskrbe hranom i poboljšanje prehrane; budući da se napredak u postizanju tog cilja posljednjih godina usporio te da svake noći više od 800 milijuna ljudi na našem planetu i dalje liježe u krevet gladno; budući da je Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) predvidjela da će broj ljudi koji pate od gladi u Africi znatno porasti s 280 na 300 milijuna, čime će se do 2030. izjednačiti s Azijom kao područjima s najvećim brojem pothranjenih osoba; budući da se nesigurnost opskrbe hranom na kontinentu pogoršala i da je 2020. godine 21 % stanovništva bilo pothranjeno; budući da je na sastanku na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021. utvrđeno da su pokretači tih neželjenih trendova sve češći i intenzivniji sukobi, promjenjivost klime i ekstremne klimatske pojave, usporavanje gospodarstva i pad gospodarske aktivnosti te visoke razine nejednakosti, povećane zbog gospodarskog pada u 2020. koji je ponajprije posljedica mjera ograničavanja širenja bolesti COVID-19 diljem svijeta;

| T. | budući da su klimatske promjene i uništavanje okoliša egzistencijalne prijetnje Africi, EU-u i cijelom svijetu te da zahtijevaju zajedničku reakciju i znatna ulaganja u otpornost; budući da trgovinski odnosi EU-a i Afrike moraju imati ključnu ulogu u rješavanju pitanja klimatske tranzicije i poticanju zajedničkih napora za postizanje održivog rasta, uključivog gospodarskog razvoja i pristupa javnim dobrima, posebno promicanjem održivih lanaca opskrbe i diversifikacijom trgovine u prijelazu na niskougljično gospodarstvo; budući da se EU obvezao do 2050. preobraziti u prvi klimatski neutralan kontinent i odvojiti svoj gospodarski rast od upotrebe resursa; budući da su afričke zemlje dosad vrlo malo doprinijele emisijama stakleničkih plinova, neovisno o tome mjere li se one kroz povijesne, trenutačne ili očekivane emisije te ukupno ili po glavi stanovnika, dok proizvodnja, način života i potrošačke navike u EU-u doprinose klimatskim promjenama; budući da će učinci klimatskih promjena biti katastrofalni, posebno za mnoge afričke države, od kojih će neke biti među najteže pogođenima; budući da se u supsaharskoj Africi troškovi prilagodbe kako bi se izbjegli još veći troškovi dodatne pomoći u slučaju katastrofe procjenjuju na 30 – 50 milijardi USD godišnje tijekom sljedećeg desetljeća, odnosno 2 – 3 % regionalnog BDP-a; budući da će se 27. konferencija stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP27) održati 2022. u Africi, u Egiptu; budući da prijelaz na dekarbonizirani svijet mora biti pravedan i pravičan; budući da je EU predložio da pristup energiji postane jedan od glavnih stupova suradnje s Afrikom u okviru europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

T.

budući da su klimatske promjene i uništavanje okoliša egzistencijalne prijetnje Africi, EU-u i cijelom svijetu te da zahtijevaju zajedničku reakciju i znatna ulaganja u otpornost; budući da trgovinski odnosi EU-a i Afrike moraju imati ključnu ulogu u rješavanju pitanja klimatske tranzicije i poticanju zajedničkih napora za postizanje održivog rasta, uključivog gospodarskog razvoja i pristupa javnim dobrima, posebno promicanjem održivih lanaca opskrbe i diversifikacijom trgovine u prijelazu na niskougljično gospodarstvo; budući da se EU obvezao do 2050. preobraziti u prvi klimatski neutralan kontinent i odvojiti svoj gospodarski rast od upotrebe resursa; budući da su afričke zemlje dosad vrlo malo doprinijele emisijama stakleničkih plinova, neovisno o tome mjere li se one kroz povijesne, trenutačne ili očekivane emisije te ukupno ili po glavi stanovnika, dok proizvodnja, način života i potrošačke navike u EU-u doprinose klimatskim promjenama; budući da će učinci klimatskih promjena biti katastrofalni, posebno za mnoge afričke države, od kojih će neke biti među najteže pogođenima; budući da se u supsaharskoj Africi troškovi prilagodbe kako bi se izbjegli još veći troškovi dodatne pomoći u slučaju katastrofe procjenjuju na 30 – 50 milijardi USD godišnje tijekom sljedećeg desetljeća, odnosno 2 – 3 % regionalnog BDP-a; budući da će se 27. konferencija stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP27) održati 2022. u Africi, u Egiptu; budući da prijelaz na dekarbonizirani svijet mora biti pravedan i pravičan; budući da je EU predložio da pristup energiji postane jedan od glavnih stupova suradnje s Afrikom u okviru europskog zelenog plana;

| U. | budući da su EU i Afrička unija najavili paket ulaganja između Afrike i Europe čija će vrijednost tijekom šest godina iznositi 150 milijardi EUR, prosječno 25 milijardi EUR godišnje, čime će se poduprijeti zajedničke ambicije Programa održivog razvoja do 2030. i Programa Afričke unije do 2063., te će sadržavati komponente ulaganja, zdravlja i obrazovanja; budući da ta ulaganja ne bi trebala povećati teret duga afričkih zemalja; |
| --- | --- |

U.

budući da su EU i Afrička unija najavili paket ulaganja između Afrike i Europe čija će vrijednost tijekom šest godina iznositi 150 milijardi EUR, prosječno 25 milijardi EUR godišnje, čime će se poduprijeti zajedničke ambicije Programa održivog razvoja do 2030. i Programa Afričke unije do 2063., te će sadržavati komponente ulaganja, zdravlja i obrazovanja; budući da ta ulaganja ne bi trebala povećati teret duga afričkih zemalja;

| V. | budući da oko 34 % afričkih kućanstava živi ispod međunarodne granice siromaštva od 1,90 USD dnevno, dok je oko 40 % ukupnog bogatstva kontinenta u vlasništvu otprilike 0,0001 % njegova stanovništva; budući da i dalje postoje velike razlike u razvoju afričkih zemalja; budući da je, s obzirom na očekivani brzi rast afričkog stanovništva, još važnije osigurati da taj rast bude popraćen održivim razvojem, kvalitetnim obrazovanjem i otvaranjem dostojanstvenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

V.

budući da oko 34 % afričkih kućanstava živi ispod međunarodne granice siromaštva od 1,90 USD dnevno, dok je oko 40 % ukupnog bogatstva kontinenta u vlasništvu otprilike 0,0001 % njegova stanovništva; budući da i dalje postoje velike razlike u razvoju afričkih zemalja; budući da je, s obzirom na očekivani brzi rast afričkog stanovništva, još važnije osigurati da taj rast bude popraćen održivim razvojem, kvalitetnim obrazovanjem i otvaranjem dostojanstvenih radnih mjesta;

| W. | budući da samo otprilike svaka treća afrička zemlja ima nacionalne programe za dostojanstven rad, koji su uspostavljeni kao glavno sredstvo pružanja potpore Međunarodne organizacije rada (ILO) prilagođene prioritetima i rezultatima svake zemlje; |
| --- | --- |

W.

budući da samo otprilike svaka treća afrička zemlja ima nacionalne programe za dostojanstven rad, koji su uspostavljeni kao glavno sredstvo pružanja potpore Međunarodne organizacije rada (ILO) prilagođene prioritetima i rezultatima svake zemlje;

| X. | budući da je Komisija pokrenula inicijativu za održivi kakao, koju zajedno vode Glavna uprava za trgovinu i njezina Glavna uprava za međunarodna partnerstva i koja je usmjerena na Ganu i Côte d’Ivoire, s Kamerunom kao promatračem, s glavnim ciljevima osiguravanja održivih prihoda za život za poljoprivrednike, iskorjenjivanja dječjeg rada u lancu opskrbe kakaom i iskorjenjivanja krčenja šuma u svrhu stvaranja plantaža kakaa; |
| --- | --- |

X.

budući da je Komisija pokrenula inicijativu za održivi kakao, koju zajedno vode Glavna uprava za trgovinu i njezina Glavna uprava za međunarodna partnerstva i koja je usmjerena na Ganu i Côte d’Ivoire, s Kamerunom kao promatračem, s glavnim ciljevima osiguravanja održivih prihoda za život za poljoprivrednike, iskorjenjivanja dječjeg rada u lancu opskrbe kakaom i iskorjenjivanja krčenja šuma u svrhu stvaranja plantaža kakaa;

| Y. | budući da se u izvješću UNICEF-a/ILO-a o dječjem radu za 2021. navodi da je dječji rad u supsaharskoj Africi u porastu od 2012. i da će se taj uzlazni trend nastaviti zbog sveprisutnih posljedica pandemije; |
| --- | --- |

Y.

budući da se u izvješću UNICEF-a/ILO-a o dječjem radu za 2021. navodi da je dječji rad u supsaharskoj Africi u porastu od 2012. i da će se taj uzlazni trend nastaviti zbog sveprisutnih posljedica pandemije;

| Z. | budući da su pandemija bolesti COVID-19 i njezine gospodarske posljedice 2020. usporile rast diljem Afrike, potencijalno dovele 30 milijuna ljudi do siromaštva i pogoršale raširenost dječjeg rada; budući da paketi za oporavak nakon pandemije ukazuju na promjenu konsenzusa o javnim politikama; budući da se kapacitet javnih sredstava za potporu oporavku razlikuje među regijama, što dovodi do neposrednog rizika od povećanja nejednakosti; budući da stopa potpune procijepljenosti u Africi u ožujku 2022. nije bila viša od 15 % (u usporedbi sa 73 % u EU-u); budući da se zbog brzog približavanja datumu isteka milijuni doza cjepiva moraju uništiti prije nego što bi se mogli iskoristiti u siromašnijim zemljama; budući da su se EU i Afrička unija obvezali podupirati punopravni afrički suverenitet u području zdravstva kako bi kontinent mogao odgovoriti na buduće hitne javnozdravstvene situacije te su u tu svrhu obvezali podupirati zajednički program za proizvodnju cjepiva, lijekova, dijagnostike, terapeutika i zdravstvenih proizvoda u Africi, uključujući ulaganja u proizvodne kapacitete, dobrovoljne prijenose tehnologije i jačanje regulatornog okvira kako bi se omogućio pravedan pristup cjepivima, dijagnostici i terapeuticima; budući da Parlament pozdravlja sve mjere za potporu afričkom zdravstvenom sustavu i zdravstvenim kapacitetima kontinenta; |
| --- | --- |

Z.

budući da su pandemija bolesti COVID-19 i njezine gospodarske posljedice 2020. usporile rast diljem Afrike, potencijalno dovele 30 milijuna ljudi do siromaštva i pogoršale raširenost dječjeg rada; budući da paketi za oporavak nakon pandemije ukazuju na promjenu konsenzusa o javnim politikama; budući da se kapacitet javnih sredstava za potporu oporavku razlikuje među regijama, što dovodi do neposrednog rizika od povećanja nejednakosti; budući da stopa potpune procijepljenosti u Africi u ožujku 2022. nije bila viša od 15 % (u usporedbi sa 73 % u EU-u); budući da se zbog brzog približavanja datumu isteka milijuni doza cjepiva moraju uništiti prije nego što bi se mogli iskoristiti u siromašnijim zemljama; budući da su se EU i Afrička unija obvezali podupirati punopravni afrički suverenitet u području zdravstva kako bi kontinent mogao odgovoriti na buduće hitne javnozdravstvene situacije te su u tu svrhu obvezali podupirati zajednički program za proizvodnju cjepiva, lijekova, dijagnostike, terapeutika i zdravstvenih proizvoda u Africi, uključujući ulaganja u proizvodne kapacitete, dobrovoljne prijenose tehnologije i jačanje regulatornog okvira kako bi se omogućio pravedan pristup cjepivima, dijagnostici i terapeuticima; budući da Parlament pozdravlja sve mjere za potporu afričkom zdravstvenom sustavu i zdravstvenim kapacitetima kontinenta;

| AA. | budući da će za održiv i uključiv oporavak Afrike od bolesti COVID-19 biti potreban dodatan bilijun USD godišnje, uz 2,5 bilijuna USD godišnje za financiranje ciljeva održivog razvoja koji su prethodili krizi; budući da taj pothvat predstavlja važnu investicijsku priliku; budući da je Europska investicijska banka (EIB) intenzivirala svoje napore kako bi afričkim partnerima pomogla da odgovore na zdravstvenu i gospodarsku krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 osiguravanjem 5 milijardi EUR za potporu transformativnim privatnim i javnim ulaganjima diljem Afrike 2020. u iznosu od 12 milijardi EUR; |
| --- | --- |

AA.

budući da će za održiv i uključiv oporavak Afrike od bolesti COVID-19 biti potreban dodatan bilijun USD godišnje, uz 2,5 bilijuna USD godišnje za financiranje ciljeva održivog razvoja koji su prethodili krizi; budući da taj pothvat predstavlja važnu investicijsku priliku; budući da je Europska investicijska banka (EIB) intenzivirala svoje napore kako bi afričkim partnerima pomogla da odgovore na zdravstvenu i gospodarsku krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 osiguravanjem 5 milijardi EUR za potporu transformativnim privatnim i javnim ulaganjima diljem Afrike 2020. u iznosu od 12 milijardi EUR;

| AB. | budući da je na šestom sastanku na vrhu EU-a i Afričke unije istaknuta hitnost doprinosa Svjetske trgovinske organizacije (WTO) borbi protiv pandemije i oporavku globalnoga gospodarstva te su se stranke ondje obvezale na konstruktivnu suradnju na postizanju dogovora o sveobuhvatnom odgovoru WTO-a na pandemiju koji bi uključivao aspekte povezane s trgovinom i intelektualnim vlasništvom; budući da su Europska komisija i vlade Sjedinjenih Američkih Država, Indije i Južne Afrike postigle kompromisni prijedlog u okviru WTO-a koji će biti predstavljen državama članicama WTO-a i kojim bi se olakšalo izuzeće od određenih pravila o intelektualnom vlasništvu, posebno od određenih kriterija odredbi o obveznom licenciranju u okviru Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS), iako on još ne uključuje odredbe o dijagnostičkim alatima, uređajima i tretmanima koje zahtijevaju afričke države; budući da šira rasprava u WTO-u tek treba započeti; |
| --- | --- |

AB.

budući da je na šestom sastanku na vrhu EU-a i Afričke unije istaknuta hitnost doprinosa Svjetske trgovinske organizacije (WTO) borbi protiv pandemije i oporavku globalnoga gospodarstva te su se stranke ondje obvezale na konstruktivnu suradnju na postizanju dogovora o sveobuhvatnom odgovoru WTO-a na pandemiju koji bi uključivao aspekte povezane s trgovinom i intelektualnim vlasništvom; budući da su Europska komisija i vlade Sjedinjenih Američkih Država, Indije i Južne Afrike postigle kompromisni prijedlog u okviru WTO-a koji će biti predstavljen državama članicama WTO-a i kojim bi se olakšalo izuzeće od određenih pravila o intelektualnom vlasništvu, posebno od određenih kriterija odredbi o obveznom licenciranju u okviru Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS), iako on još ne uključuje odredbe o dijagnostičkim alatima, uređajima i tretmanima koje zahtijevaju afričke države; budući da šira rasprava u WTO-u tek treba započeti;

| AC. | budući da se u priopćenju za medije za izvješće Međuvladine znanstveno-političke platforme o biološkoj raznolikosti i radionice za usluge ekosustava u pogledu biološke raznolikosti i pandemija navodi da se „pandemijski rizik može znatno umanjiti smanjenjem ljudskih aktivnosti koje uzrokuju gubitak biološke raznolikosti, većim očuvanjem zaštićenih područja i mjerama kojima se smanjuje neodrživo iskorištavanje regija visoke biološke raznolikosti”; |
| --- | --- |

AC.

budući da se u priopćenju za medije za izvješće Međuvladine znanstveno-političke platforme o biološkoj raznolikosti i radionice za usluge ekosustava u pogledu biološke raznolikosti i pandemija navodi da se „pandemijski rizik može znatno umanjiti smanjenjem ljudskih aktivnosti koje uzrokuju gubitak biološke raznolikosti, većim očuvanjem zaštićenih područja i mjerama kojima se smanjuje neodrživo iskorištavanje regija visoke biološke raznolikosti”;

| AD. | budući da je prema Međunarodnom monetarnom fondu zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 oko 60 % zemalja s niskim dohotkom izloženo visokom riziku ili im već prijeti rizik od prezaduženosti, dok je 2015. ta brojka bila manja od 30 %; budući da je vladama visokozaduženih zemalja u Europi i Africi teško mobilizirati prijeko potrebna ulaganja u preduvjete za gospodarski razvoj, kao što su kvalificirana radna snaga i moderna infrastruktura; |
| --- | --- |

AD.

budući da je prema Međunarodnom monetarnom fondu zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 oko 60 % zemalja s niskim dohotkom izloženo visokom riziku ili im već prijeti rizik od prezaduženosti, dok je 2015. ta brojka bila manja od 30 %; budući da je vladama visokozaduženih zemalja u Europi i Africi teško mobilizirati prijeko potrebna ulaganja u preduvjete za gospodarski razvoj, kao što su kvalificirana radna snaga i moderna infrastruktura;

| AE. | budući da je tajništvo AfCFTA-e osnovalo Fond za prilagodbu AfCFTA-e u iznosu od 1 milijarde USD, koji financira Afrička izvozno-uvozna banka (Afreximbank), s ciljem pružanja potpore zemljama koje bi kratkoročno pretrpjele gubitke prihoda zbog smanjenja ili ukidanja svojih carina; budući da tajništvo AfCFTA-e procjenjuje da stvarne potrebe iznose oko 7 milijardi USD; |
| --- | --- |

AE.

budući da je tajništvo AfCFTA-e osnovalo Fond za prilagodbu AfCFTA-e u iznosu od 1 milijarde USD, koji financira Afrička izvozno-uvozna banka (Afreximbank), s ciljem pružanja potpore zemljama koje bi kratkoročno pretrpjele gubitke prihoda zbog smanjenja ili ukidanja svojih carina; budući da tajništvo AfCFTA-e procjenjuje da stvarne potrebe iznose oko 7 milijardi USD;

| AF. | budući da je EU najveći svjetski uvoznik i izvoznik poljoprivredno-prehrambenih proizvoda; budući da su, unatoč činjenici da Afrika ima najviše obradivih površina na svijetu, zemlje Afričke unije neto uvoznici hrane, pri čemu poljoprivrednici proizvode ispod svojeg potencijala, djelomično zbog učinaka određenih europskih nacionalnih politika i praksi na cijene koje afrički poljoprivrednici mogu postići za svoje proizvode na lokalnim tržištima, što je povećano carinama zbog kojih izvoz prerađene hrane iz Afrike postaje nekonkurentan; budući da se povećao izvoz mlijeka u prahu iz EU-a u zapadnu Afriku, uz potporu zajedničke poljoprivredne politike, i budući da je utrostručenje izvoza otkako je EU ukinuo mliječne kvote 2015. imalo katastrofalne posljedice za mnoge lokalne stočare i poljoprivrednike koji svojim cijenama mlijeka ne mogu konkurirati vrlo niskim cijenama mlijeka u prahu; budući da bi pošteni uvjeti za trgovinu poljoprivrednim proizvodima između EU-a i Afrike trebali biti osnova za izvoz i uvoz hrane i drugih poljoprivrednih proizvoda iz EU-a i Afrike, uz potrebu da se osigura da izvoz poljoprivrednih proizvoda ne bude u suprotnosti s ciljem uspostave otpornijeg prehrambenog sektora u Africi; budući da bi za unapređenje održive poljoprivrede na oba kontinenta trebalo osigurati prostor za modele poljoprivredne reforme u Africi i Europi koji poljoprivrednicima nude dostojanstvo, jačaju unutarnju i regionalnu otpornost te mogu osloboditi potencijal obaju kontinenata kako bi se osigurala obilna prehrana i kako bi oni postali prehrambeno samoodrživi, pri čemu bi i doprinosili sigurnosti opskrbe hranom u drugim regijama svijeta; budući da 70 % hrane koje uzgajaju afrička obiteljska poljoprivredna gospodarstva Afrikanci konzumiraju te se hrana ne uzgaja u svrhu izvoza; budući da prema Izvješću o ljudskom razvoju za Afriku Programa UN-a za razvoj za 2016. rodna neravnopravnost stoji supsaharsku Afriku 6 % BDP-a te regije, čime se ugrožavaju napori kontinenta u postizanju uključivog ljudskog razvoja i gospodarskog rasta; budući da bi izjednačavanje pristupa žena poljoprivrednim sirovinama moglo dovesti do povećanja proizvodnje usjeva za do 19 %, povećanja poljoprivrednog i ukupnog BDP-a te izvlačenja stotina tisuća ljudi iz siromaštva (14); |
| --- | --- |

AF.

budući da je EU najveći svjetski uvoznik i izvoznik poljoprivredno-prehrambenih proizvoda; budući da su, unatoč činjenici da Afrika ima najviše obradivih površina na svijetu, zemlje Afričke unije neto uvoznici hrane, pri čemu poljoprivrednici proizvode ispod svojeg potencijala, djelomično zbog učinaka određenih europskih nacionalnih politika i praksi na cijene koje afrički poljoprivrednici mogu postići za svoje proizvode na lokalnim tržištima, što je povećano carinama zbog kojih izvoz prerađene hrane iz Afrike postaje nekonkurentan; budući da se povećao izvoz mlijeka u prahu iz EU-a u zapadnu Afriku, uz potporu zajedničke poljoprivredne politike, i budući da je utrostručenje izvoza otkako je EU ukinuo mliječne kvote 2015. imalo katastrofalne posljedice za mnoge lokalne stočare i poljoprivrednike koji svojim cijenama mlijeka ne mogu konkurirati vrlo niskim cijenama mlijeka u prahu; budući da bi pošteni uvjeti za trgovinu poljoprivrednim proizvodima između EU-a i Afrike trebali biti osnova za izvoz i uvoz hrane i drugih poljoprivrednih proizvoda iz EU-a i Afrike, uz potrebu da se osigura da izvoz poljoprivrednih proizvoda ne bude u suprotnosti s ciljem uspostave otpornijeg prehrambenog sektora u Africi; budući da bi za unapređenje održive poljoprivrede na oba kontinenta trebalo osigurati prostor za modele poljoprivredne reforme u Africi i Europi koji poljoprivrednicima nude dostojanstvo, jačaju unutarnju i regionalnu otpornost te mogu osloboditi potencijal obaju kontinenata kako bi se osigurala obilna prehrana i kako bi oni postali prehrambeno samoodrživi, pri čemu bi i doprinosili sigurnosti opskrbe hranom u drugim regijama svijeta; budući da 70 % hrane koje uzgajaju afrička obiteljska poljoprivredna gospodarstva Afrikanci konzumiraju te se hrana ne uzgaja u svrhu izvoza; budući da prema Izvješću o ljudskom razvoju za Afriku Programa UN-a za razvoj za 2016. rodna neravnopravnost stoji supsaharsku Afriku 6 % BDP-a te regije, čime se ugrožavaju napori kontinenta u postizanju uključivog ljudskog razvoja i gospodarskog rasta; budući da bi izjednačavanje pristupa žena poljoprivrednim sirovinama moglo dovesti do povećanja proizvodnje usjeva za do 19 %, povećanja poljoprivrednog i ukupnog BDP-a te izvlačenja stotina tisuća ljudi iz siromaštva (14);

| AG. | budući da je 2020. broj osoba pogođenih nesigurnošću opskrbe hranom porastao za gotovo 40 % u odnosu na prethodnu godinu; budući da rat u Ukrajini pokazuje međusobnu povezanost sigurnosti opskrbe hranom i globalnog tržišta te ovisnost nekih afričkih zemalja o uvozu hrane iz malog broja zemalja ili regija izvoznica; budući da prekomjerna ovisnost može zemlje učiniti osjetljivima na vanjske šokove; budući da je inicijativa Misije za otpornost hrane i poljoprivrede predstavljena na sastanku na vrhu skupine G7 24. ožujka 2022., s konkretnim mjerama za jamčenje sigurnosti opskrbe hranom na globalnoj razini, a posebno u afričkim zemljama koje su najviše pogođene poremećajima u proizvodnji hrane koji su posljedica rata u Ukrajini; budući da je u anketama koje je proveo Međunarodni monetarni fond utvrđeno da proširenje pristupa sustavima ranog upozoravanja i informacijama o cijenama hrane i vremenskim uvjetima, čak i s pomoću jednostavne tekstualne ili glasovne poruke kojom se poljoprivrednike informira kada trebaju saditi, navodnjavati ili gnojiti svoje usjeve, može omogućiti klimatski pametnu poljoprivredu i ima potencijal za smanjenje rizika od nesigurnosti opskrbe hranom za 30 postotnih bodova; |
| --- | --- |

AG.

budući da je 2020. broj osoba pogođenih nesigurnošću opskrbe hranom porastao za gotovo 40 % u odnosu na prethodnu godinu; budući da rat u Ukrajini pokazuje međusobnu povezanost sigurnosti opskrbe hranom i globalnog tržišta te ovisnost nekih afričkih zemalja o uvozu hrane iz malog broja zemalja ili regija izvoznica; budući da prekomjerna ovisnost može zemlje učiniti osjetljivima na vanjske šokove; budući da je inicijativa Misije za otpornost hrane i poljoprivrede predstavljena na sastanku na vrhu skupine G7 24. ožujka 2022., s konkretnim mjerama za jamčenje sigurnosti opskrbe hranom na globalnoj razini, a posebno u afričkim zemljama koje su najviše pogođene poremećajima u proizvodnji hrane koji su posljedica rata u Ukrajini; budući da je u anketama koje je proveo Međunarodni monetarni fond utvrđeno da proširenje pristupa sustavima ranog upozoravanja i informacijama o cijenama hrane i vremenskim uvjetima, čak i s pomoću jednostavne tekstualne ili glasovne poruke kojom se poljoprivrednike informira kada trebaju saditi, navodnjavati ili gnojiti svoje usjeve, može omogućiti klimatski pametnu poljoprivredu i ima potencijal za smanjenje rizika od nesigurnosti opskrbe hranom za 30 postotnih bodova;

| AH. | budući da mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u zemljama s niskim i srednjim dohotkom diljem Afrike trpe, u pogledu trgovine unutar Afrike, znatne transakcijske troškove i kašnjenja zbog ograničenih prekograničnih odnosa između banaka, problema s dostupnošću stranih valuta, visokih troškova usluga za posrednike i obveze utvrđivanja stope prodaje i kupnje valuta u odnosu na američki dolar; budući da tehnološki razvoj i suradnja među središnjim bankama, primjerice u okviru Panafričkog sustava plaćanja i namire, mogu omogućiti rješavanje tog problema; |
| --- | --- |

AH.

budući da mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u zemljama s niskim i srednjim dohotkom diljem Afrike trpe, u pogledu trgovine unutar Afrike, znatne transakcijske troškove i kašnjenja zbog ograničenih prekograničnih odnosa između banaka, problema s dostupnošću stranih valuta, visokih troškova usluga za posrednike i obveze utvrđivanja stope prodaje i kupnje valuta u odnosu na američki dolar; budući da tehnološki razvoj i suradnja među središnjim bankama, primjerice u okviru Panafričkog sustava plaćanja i namire, mogu omogućiti rješavanje tog problema;

| AI. | budući da se u AfCFTA-i vode pregovori o planiranoj liberalizaciji usluga, počevši od pet prioritetnih sektora koje je utvrdila Afrička unija, a to su promet, turizam, komunikacije, financijske i poslovne usluge; budući da usluge čine 54 % afričkog BDP-a i 75 % izravnih stranih ulaganja; |
| --- | --- |

AI.

budući da se u AfCFTA-i vode pregovori o planiranoj liberalizaciji usluga, počevši od pet prioritetnih sektora koje je utvrdila Afrička unija, a to su promet, turizam, komunikacije, financijske i poslovne usluge; budući da usluge čine 54 % afričkog BDP-a i 75 % izravnih stranih ulaganja;

| AJ. | budući da se Strategijom Afričke unije za digitalnu transformaciju za Afriku (2020. – 2030.) predviđa sigurno digitalno jedinstveno tržište za Afriku do 2030. na kojem je osigurano kretanje osoba, usluga i kapitala, a pojedinci i poduzeća mogu neometano pristupiti internetskim aktivnostima i sudjelovati u njima u skladu s AfCFTA-om; budući da digitalno gospodarstvo u Africi nudi mogućnosti za povećano otvaranje radnih mjesta, posebno za mala i srednja poduzeća, koja prema procjenama osiguravaju 80 % radnih mjesta diljem kontinenta i čine okosnicu afričkog gospodarstva; budući da digitalizacija trgovine i promicanje trgovinskih sustava bez papira imaju znatan potencijal za pružanje potpore malim trgovcima, uključujući poduzeća kojima upravljaju žene i mladi poduzetnici; budući da su potrebna znatna ulaganja u internetsku infrastrukturu kako bi se olakšalo digitalno sudjelovanje afričkog stanovništva, pri čemu je samo 33 % stanovništva 2021. imalo pristup internetu; budući da naši afrički partneri također aktivno traže pomoć EU-a u poboljšanju afričke digitalne infrastrukture i osiguravanju odgovarajuće povezivosti i pristupa internetu diljem kontinenta; budući da Afrika u digitalnom tehnološkom razvoju daleko zaostaje za SAD-om, Kinom i, u manjoj mjeri, Europom; budući da prema UNCTAD-u Afrika čini manje od 1 % svjetskog izvoza digitalno isporučenih usluga; |
| --- | --- |

AJ.

budući da se Strategijom Afričke unije za digitalnu transformaciju za Afriku (2020. – 2030.) predviđa sigurno digitalno jedinstveno tržište za Afriku do 2030. na kojem je osigurano kretanje osoba, usluga i kapitala, a pojedinci i poduzeća mogu neometano pristupiti internetskim aktivnostima i sudjelovati u njima u skladu s AfCFTA-om; budući da digitalno gospodarstvo u Africi nudi mogućnosti za povećano otvaranje radnih mjesta, posebno za mala i srednja poduzeća, koja prema procjenama osiguravaju 80 % radnih mjesta diljem kontinenta i čine okosnicu afričkog gospodarstva; budući da digitalizacija trgovine i promicanje trgovinskih sustava bez papira imaju znatan potencijal za pružanje potpore malim trgovcima, uključujući poduzeća kojima upravljaju žene i mladi poduzetnici; budući da su potrebna znatna ulaganja u internetsku infrastrukturu kako bi se olakšalo digitalno sudjelovanje afričkog stanovništva, pri čemu je samo 33 % stanovništva 2021. imalo pristup internetu; budući da naši afrički partneri također aktivno traže pomoć EU-a u poboljšanju afričke digitalne infrastrukture i osiguravanju odgovarajuće povezivosti i pristupa internetu diljem kontinenta; budući da Afrika u digitalnom tehnološkom razvoju daleko zaostaje za SAD-om, Kinom i, u manjoj mjeri, Europom; budući da prema UNCTAD-u Afrika čini manje od 1 % svjetskog izvoza digitalno isporučenih usluga;

| 1. | potvrđuje da su trgovinski i ulagački odnosi EU-a i Afrike dio našeg zajedničkog rada na postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja do 2030. i ciljeva Pariškog sporazuma; naglašava da je Afrika ključni geografski prioritet u novoj trgovinskoj strategiji EU-a i naglašava važnost intenzivnijeg dijaloga između EU-a i Afrike; u tom pogledu naglašava da bi EU trebao uložiti više napora u afirmiranje njihova partnerstva iznad tradicionalnog odnosa između donatora i primatelja pomoći; naglašava da modernizacija trgovinskih i ulagačkih odnosa između EU-a i Afričke unije može donijeti goleme koristi u smislu poticanja gospodarskog rasta, regionalne integracije, smanjenja siromaštva i otvaranja radnih mjesta, može doprinijeti oporavku od pandemije bolesti COVID-19 te zelenoj i digitalnoj transformaciji gospodarstava zemalja u EU-u i Afričkoj uniji, kao i među našim globalnim trgovinskim partnerima, te se mora pridržavati načela usklađenosti politika u interesu razvoja utvrđenog u članku 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; ističe da se zemljopisna blizina i dugotrajne povijesne i kulturne veze sve više jačaju rastućim trgovinskim razmjenama; naglašava da sudjelovanje organizacija civilnog društva mora biti temelj strategije EU-a i Afričke unije za postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da produbi i bolje strukturira svoju suradnju s našim afričkim partnerima te da stoga uspostavi redoviti politički dijalog na visokoj razini kako bi se uključila parlamentarna dimenzija u kojoj bi sudjelovao i Europski parlament; poziva na to da se taj dijalog dopuni razmjenom na razini regionalnih skupina, kao i pojedinačnih država, te usporednim dijalogom s dionicima civilnog društva u Africi i EU-u kao ključnim elementima za promicanje ravnopravnog partnerstva EU-a s Afrikom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost stvaranja otporne, konkurentne i čvrste infrastrukture i industrijske osnove u Africi, kako je utvrđeno u Programu Afričke unije za razdoblje do 2063., s ciljem razvoja otpornih lanaca vrijednosti i prerade sirovina s visokom dodanom vrijednošću u Africi kao glavnog načina za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta; poziva Komisiju i europska poduzeća i ulagače, uključujući EIB, da u afričkim projektima industrijalizacije primjenjuju moderne, održive i, kad god je to moguće, klimatski neutralne proizvodne tehnologije; ustraje u tome da socijalni partneri budu uključeni u sve faze promicanja industrijalizacije; u tom pogledu naglašava potrebu za pružanjem potpore Africi u prilagodbi vlastitih neovisnih makroekonomskih, fiskalnih, monetarnih i trgovinskih politika te poziva Komisiju da omogući Organizaciji afričkih, karipskih i pacifičkih država da zaštite svoje nove industrije, među ostalim tehničkom i financijskom potporom, te da osigura pravo na donošenje zakona u tu svrhu; naglašava da bi napori za zaštitu okoliša trebali biti u središtu javnih politika i programa suradnje kojima se podupire industrijalizacija i stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta u Africi, koje trebaju uspostaviti i provesti svi odgovorni dionici s dvaju kontinenata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da promiče održiva ulaganja kako bi se prešlo na gospodarstvo bez emisija ugljika, u skladu s obvezama koje je preuzela u okviru klimatskog pakta iz Glasgowa, osiguravajući pritom odgovorno i održivo nabavljanje prirodnih resursa i sirovina i upravljanje njima, kao i održivo gospodarenje otpadom u skladu s ciljevima zelenog plana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe temeljnu ulogu funkcionalnih državnih institucija, vlasti i infrastrukture te smatra da njihov izostanak može biti velika prepreka trgovini; u tom pogledu naglašava da sve afričke zemlje moraju poboljšati pravnu sigurnost jer je to ključno za razvoj svake vrste trgovine; poziva Komisiju da blisko surađuje s afričkim kolegama kako bi se zajamčilo poslovno okruženje koje pogoduje ulaganjima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je gospodarske i trgovinske prijedloge nove agende za Sredozemlje, koju je Komisija donijela 9. veljače 2021., potrebno prilagoditi trenutačnoj kriznoj situaciji; poziva na neometanu provedbu projekata povezanih s trgovinom u okviru gospodarskog i investicijskog plana što je prije moguće; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je EU-u potreban potpuno novi temelj za njegovo gospodarsko partnerstvo s Afrikom, na ravnopravnoj osnovi i na temelju ravnopravnosti, uzajamnog poštovanja i razumijevanja, što se odnosi i na izazove s kojima se suočavaju afrički partneri u kontekstu trgovinskih i ulagačkih odnosa, uzimajući u obzir dinamiku koja se mijenja i rješavanjem stalnih neravnoteža i nedostataka; smatra da je to jedinstvena prilika za oživljavanje trgovinskih odnosa između dvaju kontinenata i da je na sastanku na vrhu uspostavljen put na temelju kojeg EU i Afrička unija mogu uspostaviti obnovljeno, uzajamno korisno i održivo partnerstvo utemeljeno na solidarnosti i suradnji te preoblikovati gospodarske, komercijalne i trgovinske odnose s ciljem osnaživanja Afrike, među ostalim osiguravanjem poštenih i etičkih trgovinskih odnosa koji pogoduju afričkoj kontinentalnoj integraciji; naglašava da bi se trgovinskim odnosom EU-a i Afrike trebala promicati ljudska i radnička prava, dobro upravljanje, vladavina prava i rodna ravnopravnost te poziva Komisiju da promiče te elemente u kontekstu trgovinskih odnosa EU-a i Afrike; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče Komisiju da pomogne da se stane na kraj tome da afričke nacije imaju ulogu samo u „punjenju i pakiranju”, i to na način da se podupre sustav s više dionika koji će omogućiti zemljama Afričke unije da proizvode vlastita cjepiva, što je sposobnost koja je već dokazana proizvodnjom cjepiva protiv HIV-a, čime će se otvoriti prostor za razvoj znanstvenog potencijala i smanjiti ovisnost o nekolicini korporacija diljem svijeta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je odgovor EU-a na globalne napore u pogledu cijepljenja za ublažavanje pandemije bolesti COVID-19 doveo do poremećaja u odnosima EU-a i Afrike; naglašava da ishodi šestog sastanka na vrhu EU-a i Afričke unije moraju biti nova početna točka za unapređenje odnosa EU-a i Afrike; poziva Komisiju da surađuje s afričkim partnerima bilateralno i na strukturiran način te da nastavi s regionalnim i multilateralnim angažmanom kako bi se unaprijedili odnosi EU-a i Afrike; poziva Komisiju da surađuje s Parlamentom u raspravi o kompromisu o izuzeću iz Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva o kojem je pregovarao kvartet EU-a, SAD-a, Indije i Južne Afrike; poziva Komisiju da ostane fleksibilna i pragmatična u raspravama u WTO-u čiji je cilj postizanje kompromisa o ciljanom i privremenom izuzeću od Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva s drugim članicama WTO-a kako bi se do 12. ministarske konferencije postigli zaključci i značajni rezultati kad je riječ o trgovinskim i zdravstvenim aspektima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja važnost mira za pozitivan društveni, okolišni i gospodarski razvoj; prima na znanje nedostatak potpore rezoluciji Opće skupštine UN-a kojom se osuđuje agresija protiv Ukrajine među mnogim afričkim vladama te da se afrička potpora stajalištima EU-a ne može uzimati zdravo za gotovo; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da istraže različite razloge za skepticizam te da pojačaju diplomatske napore za izgradnju zajedničkih stajališta protiv vojne agresije na oba kontinenta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava ciljeve i težnje AfCFTA-e navedene u njezinoj preambuli; također podržava Program do 2063. i njegove težnje za stvaranje kontinentalnog tržišta sa slobodnim kretanjem osoba, kapitala, robe i usluga kako bi se produbila gospodarska integracija afričkog kontinenta; smatra da je AfCFTA ambiciozna inicijativa za gospodarsku integraciju koja afričkim zemljama pruža veliku priliku za poticanje uključivog rasta, omogućavanje održivog razvoja, smanjenje siromaštva i poboljšanje životnog standarda, stvaranje velikog broja dostojanstvenih radnih mjesta, povećanje konkurentnosti afričkih zemalja, promicanje zelene tehnologije i energije, povećanje održivosti javnih financija, borbu protiv korupcije i promicanje dobrog upravljanja te postizanje strukturnih promjena u državama sudionicama; poziva EU da aktivno podupre AfCFTA-u; naglašava da bi se pokazatelji za mjerenje gospodarskog uspjeha u Africi i EU-u trebali poboljšati i diversificirati izvan okvira rasta BDP-a te preporučuje da se u obzir uzmu i pokazatelji kao što su Ginijev koeficijent, pokazatelj stvarnog napretka, indeks ljudskog razvoja, Theilov indeks za mjerenje diversifikacije izvoza, pokazatelji koji se odnose na rodnu diskriminaciju, a posebno izvješća o napretku u pogledu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je između 2014. i 2020. EU dodijelio više od 74 milijuna EUR sredstava za uspostavu AfCFTA-e u okviru svojeg Panafričkog programa te da su ta sredstva iskorištena za izgradnju kapaciteta u pregovorima o Sporazumu o AfCFTA-i, njegovoj ratifikaciji i provedbi; poziva EU i države članice da nastave pružati financijsku i tehničku potporu za provedbu AfCFTA-e; napominje da je afričkim zemljama potreban politički prostor za donošenje javnih politika kojima se poboljšavaju dosljednost trgovinskih mjera, ciljevi diversifikacije, kojima se odgovara na potrebe stanovništva, održivost i uključiv rast, kako bi se ispunila obećanja AfCFTA-e i kako se ne bi stalo samo na liberalizaciji trgovine nego kako bi se ljudi uzdignuli iz siromaštva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Europsku komisiju i Komisiju Afričke unije da olakšaju razvoj regionalnih lanaca vrijednosti i bolje regionalne infrastrukture u Africi; naglašava potrebu za dosljednim ulaganjima i javnim nadzorom u razvoju opće i prekogranične održive infrastrukture; ističe potrebu za znatnim ulaganjima u prometnu infrastrukturu, povezivost i digitalizaciju kako bi se olakšala regionalna trgovina, a time i diversifikacija i otpornost lokalnih, regionalnih i kontinentalnih vrijednosnih lanaca; napominje da uklanjanje prepreka trgovini unutar Afrike može olakšati rast regionalnih lanaca vrijednosti, što afričkim poduzećima, a posebno malim i srednjim poduzećima, može olakšati internacionalizaciju; naglašava da bi Global Gateway trebao doprinijeti razvoju infrastrukture za povećanje trgovine unutar Afrike i poziva partnere iz Afričke unije da odgovore na prijedloge Tima Europa za zajedničke infrastrukturne projekte; poziva i partnere iz EU-a i afričke partnere da bez daljnje odgode provedu zajednički utvrđene prioritetne projekte te da stvore prilike za dobit povezane s projektima za lokalna poduzeća i mogućnosti zapošljavanja za lokalno stanovništvo, uz strogo poštovanje visokih standarda u području okoliša i rada te Pariškog sporazuma; naglašava potrebu za daljnjim razvojem infrastrukture za ruralna područja i ističe da se procjenjuje da se u supsaharskoj Africi 40 % osnovnih prehrambenih namirnica koje se prevoze ne stavlja na tržište zbog loše infrastrukture i nedostatka objekata za hlađenje i skladištenje; poziva Europsku komisiju i Afričku uniju da mapiraju regionalne lance vrijednosti između EU-a i Afrike, izvan bilateralnih trgovinskih tokova, te da provedu SWOT analizu, posebno u cilju utvrđivanja načina za premještanje aktivnosti u obližnje zemlje (eng. nearshoring) kao i područja suradnje kao što su kružno gospodarstvo i ozelenjivanje lanaca opskrbe; naglašava važnost daljnjeg razvoja infrastrukture i veza između supsaharske Afrike i sjeverne Afrike te između zapadne i istočne Afrike; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost uključivanja rodne ravnopravnosti i rodno osviještene politike u trgovinske odnose EU-a i Afrike kao ključne sastavnice za poticanje uključivog i održivog rasta; naglašava da trgovinski i ulagački odnosi imaju potencijal za promicanje rodne ravnopravnosti i doprinos ekonomskom i socijalnom osnaživanju žena te ravnopravnijim i otpornijim gospodarstvima i društvima; smatra da bi se partnerstvom EU-a i Afrike posebno trebalo poduprijeti poduzetništvo žena i mladih u ruralnim i urbanim područjima, među ostalim u okviru organizacija malih proizvođača, te da je to neophodno za potporu ravnopravnom pristupu gospodarskim i proizvodnim resursima, primjerice financijskim uslugama, kao i tržištima, te za zaštitu zemljišnih prava; pozdravlja rad Komisije na prikupljanju i analizi podataka kako bi se bolje razumio utjecaj trgovinske politike na žene; poziva Komisiju da surađuje s afričkim partnerima radi promicanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena u trgovinskim odnosima EU-a i Afrike; poziva Komisiju da u trgovinskim i ulagačkim odnosima između EU-a i Afrike vodi računa o rodnoj osviještenosti; poziva Komisiju da u sporazume o gospodarskom partnerstvu uvrštava samostalna poglavlja o rodu; naglašava ključnu ulogu koju žene u ruralnim područjima imaju u poljoprivrednim i ruralnim ekonomijama na cijelom afričkom kontinentu, posebno u pogledu sigurnosti opskrbe hranom; podsjeća da gotovo polovicu poljoprivrednih poslova u Africi obavljaju žene; poziva na razvoj razmjena između afričkih poduzetnica i poduzetnica iz EU-a preko platformi koje omogućuju umrežavanje, razmjenu iskustava i vođenje zajedničkih projekata; potiče na napredak u pogledu prava žena i djevojčica na nasljeđivanje te poziva EU da pruži potporu partnerskim zemljama, posebno u pogledu njihovog priznavanja punog prava žena na zemljište; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je potrebno uspostaviti konstruktivan javno-privatni dijalog i omogućiti razvoj kultura u cilju razvoja inteligentne mreže ekosustava i eventualne hibridizacije javne i privatne sfere; naglašava da u tom kontekstu EU mora nastaviti surađivati s afričkim zemljama na olakšavanju i promicanju privatnih ulaganja na kontinentu jer javna ulaganja sama po sebi nisu dovoljna; poziva na daljnje povećanje broja javnih i privatnih trilateralnih partnerstava kako bi se razvile nove trgovinske veze u sektorima od zajedničkog interesa kao što su energetika, industrija i promet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava ključnu ulogu dodijeljenu Planu EU-a za vanjska ulaganja, a posebno Europskom fondu za održivi razvoj kao prvom stupu tog plana, u oblikovanju trgovinske i ulagačke politike EU-a prema Africi, paralelno sa sporazumima o gospodarskom partnerstvu; podsjeća da je u okviru tog plana naglasak stavljen na poboljšanje ulagačke klime u partnerskim zemljama; naglašava da EU jednako predano mora poticati ulaganja privatnog sektora kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja kao i težiti uspostavi obveza dužne pažnje u pogledu ljudskih prava, socijalnih prava i okoliša, na temelju Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, koje bi se trebale primjenjivati na cijeli lanac vrijednosti i uključivati odredbe o pristupu pravosuđu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju Afričke unije i Europsku komisiju da stvore i potaknu uvjete koje afričke zemlje trebaju kako bi promijenile način na koji se integriraju u svjetsko gospodarstvo, da od zemalja podrijetla primarne robe postanu izvoznici poluproizvoda i konačnih proizvoda, uz istodobno održavanje političkog prostora za zaštitu novih industrija; preporučuje pojačanu suradnju sa sveučilištima i drugim istraživačkim ustanovama u Africi kako bi se uspostavila platforma za razmjenu tehnologije i znanja; u tom kontekstu ističe priliku koju razvoj i ulaganje u tržišta u nastajanju predstavlja za oba kontinenta, posebno u proizvodnom sektoru; nadalje, naglašava važnost jačanja veza između poduzeća iz EU-a i Afrike u tom pogledu kako bi se doprinijelo stvaranju vrijednosti i podizanju standarda, a time i poboljšanju konkurentnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da napori usmjereni na diversifikaciju opskrbnog lanca stvaraju prilike za oba kontinenta i smatra da bi EU i Afrička unija trebali surađivati kako bi stvorili uvjete i poticaje potrebne za potporu diversifikaciji ulaganja i proizvodnji poduzeća iz EU-a i Afrike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja da EU i Afrička unija dijele zajednički interes za stabilan multilateralni trgovinski sustav utemeljen na pravilima, koji doprinosi unapređivanju gospodarskog rasta u EU-u i na afričkom kontinentu; naglašava da su reforma i modernizacija WTO-a i pravilnika WTO-a važno područje za suradnju između EU-a i Afričke unije te poziva partnere da zajedno rade na stvaranju pravedne i pravične trgovinske i financijske globalne strukture s pomoću revitalizacije WTO-a, uključujući dovršetak kruga pregovora iz Dohe kako bi se bolje uzeli u obzir interesi zemalja na globalnom jugu, kako je dogovoreno članstvom u WTO-u; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je cilj inicijative „Pomoć za trgovinu” pod vodstvom WTO-a pomoći najmanje razvijenim zemljama u izgradnji kapaciteta na strani ponude i infrastrukture povezane s trgovinom koji su im potrebni za provedbu i ostvarivanje koristi od sporazuma WTO-a te, u širem smislu, proširenje njihove trgovine; smatra da je u tom smislu ta inicijativa ključna sastavnica trgovinskih odnosa s Afrikom, posebno nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da bi program „Pomoć za trgovinu” trebao imati ulogu u mobilizaciji resursa za rješavanje trgovinskih ograničenja, potreba za financiranjem infrastrukture i pomoći u izgradnji kapaciteta afričkih zemalja za uspostavu odgovarajućih regulatornih struktura; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava važnost jačanja suradnje između WTO-a, UNCTAD-a, Međunarodne organizacije rada, Programa UN-a za zaštitu okoliša, FAO-a i drugih tijela UN-a poticanjem zajedničkog programa za zajedničko blagostanje te u skladu s načelom usklađenosti politika radi razvoja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da bi odgovorno i transparentno globalno upravljanje trebalo uključivati veće sudjelovanje parlamentarnih tijela jer izravno izabrani parlamentarni zastupnici mogu djelovati kao ključna poveznica između građana i multilateralnog sustava; naglašava važnost rada Parlamentarne konferencije o WTO-u koju zajednički organiziraju Europski parlament i Međuparlamentarna unija te poziva na ulaganje većih napora kako bi se povećala uključenost parlamentarnih zastupnika iz Afrike, a posebno iz Panafričkog parlamenta; ističe da je potrebno zajamčiti da parlamentarni zastupnici imaju bolji pristup trgovinskim pregovorima te da su uključeni postupke odlučivanja i evaluacije WTO-a; poziva na jačanje uloge Europskog parlamenta i Panafričkog parlamenta, kao i nacionalnih parlamenata svih država članica WTO-a, u fazi utvrđivanja mandata za pregovore o međunarodnoj trgovini i ulaganjima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da bi u središtu obnovljenog odnosa EU-a i Afrike trebali biti najbolji zajednički interesi obaju kontinenata te da bi se oni trebali graditi na čvrstom partnerstvu; zaključuje da je partnerstvo ravnopravnih strana, utemeljeno na punoj suradnji između Afričke unije i EU-a, prikladan odgovor na globalne konkurente; uvjeren je da, ako se geopolitičko natjecanje EU-a temelji samo na razgraničenju od drugih svjetskih sila, nastavak tradicionalne politike sfere utjecaja sprečava uzajamno korisnu suradnju; ističe da pošteno tržišno natjecanje interesa nije strano tržišnim gospodarstvima i da afrički partneri zadržavaju pravo na iskorištavanje potražnje u svoju korist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uvjeren je da se interesi EU-a, kao što su pristup sirovinama, oblikovanje gospodarskih odnosa radi promicanja gospodarstva EU-a i upravljanje migracijama, tj. uklanjanje njihovih temeljnih uzroka, mogu najbolje ostvariti novim ravnopravnim partnerstvom; uvjeren je da novo ravnopravno partnerstvo može omogućiti EU-u da učinkovito ojača svoju stratešku autonomiju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da bi EU trebao dati prednost konstruktivnom angažmanu za sve aspekte migracija, prisilnog raseljavanja i mobilnosti kako bi se osiguralo da se migracije odvijaju na siguran i dobro reguliran način; smatra da je ključno izraditi dugoročnu zajedničku strategiju za povezivanje trgovinske, razvojne i migracijske politike, kako je utvrđeno u nekoliko zaključaka Europskog vijeća, posebno onima usvojenima 16. prosinca 2021., jer bi takva strategija mogla imati ključnu ulogu u borbi protiv krijumčarenja ljudi i nezakonitih migracijskih ruta iz afričkih zemalja u EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da će za poboljšanje kvalitete međukontinentalne trgovine biti potrebno regulirati mobilnost i migracije na afričkom kontinentu; iako trgovinska politika u određenim okolnostima može smanjiti prisilnu migraciju otvaranjem radnih mjesta, ni trgovinska politika EU-a ni njegova razvojna pomoć ne bi se trebale koristiti za postizanje suradnje zemalja izvan EU-a u području migracija jer bi to moglo ugroziti načela i vrijednosti EU-a te glavni cilj, odnosno smanjenje siromaštva; u tom pogledu podsjeća da se prisilna migracija može riješiti samo stvaranjem zakonitih putova, poboljšanjem međunarodne zaštite i suočavanjem sa širim razvojnim, političkim, klimatskim i humanitarnim krizama koje dovode do prisilnog raseljavanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prima na znanje utjecaj bolesti COVID-19 na lance opskrbe; ustraje u važnosti uspostave otpornijih lanaca opskrbe u razdoblju nakon pandemije u EU-u i AU-u i to jačanjem strateške autonomije, utvrđivanjem ovisnosti, boljim upravljanjem nedostacima i poremećajima u opskrbi, diversifikacijom proizvodnje i većim ulaganjem u ključna poduzeća koja su u svoje poslovne modele integrirala socijalne, ekološke i zdravstvene ciljeve; podsjeća na predanost Parlamenta europskom zelenom planu i trgovinskim inicijativama usmjerenima na postizanje njegovih ciljeva, uključujući, među ostalim mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika, zakonodavni prijedlog o obveznoj dužnoj pažnji i prijedlog o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma; ustraje u tome da Komisija mora pozorno pratiti učinak tih inicijativa na trgovinu između EU-a i Afrike i donijeti popratne mjere za ublažavanje svih kratkoročnih poremećaja; uvjeren je da će te zakonodavne inicijative dugoročno dovesti do otpornijih i održivijih globalnih lanaca vrijednosti od kojih će koristi imati građani i poduzeća u EU-u i Africi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog velikog utjecaja ničim izazvane i neopravdane invazije Ruske Federacije na Ukrajinu na povećanu cijenu energije, goriva, sirovina i poljoprivrednih proizvoda, što dovodi do znatnog povećanja troškova proizvodnje, čime se ugrožava kontinuitet proizvodnje i može dovesti do poremećaja u lancu opskrbe; poziva na pojačano djelovanje na međunarodnoj razini kako bi se postiglo da sigurnost opskrbe hranom bude u središtu donošenja političkih odluka, i to kako bi se izbjegle nestašice i zajamčila sigurnost hrane u najugroženijim zemljama, prije svega na afričkom kontinentu, te da se trgovinskim sredstvima posveti pozornost sigurnosti opskrbe hranom i uklone prepreke za međunarodnu trgovinu hranom i sirovinama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da EU može doprinijeti znatnom smanjenju trenutačne ovisnosti Afrike o uvozu hrane, sjemena, gnojiva i pesticida, i to financijskom i tehničkom potporom, političkim dijalogom, razmjenom znanja, novim tehnologijama te promicanjem afričkih inovacija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na opsežnu europsko-afričku investicijsku ofenzivu koja pruža poticaje za znatno povećanje privatnih ulaganja u afričkim državama i omogućuje sveobuhvatna javna ulaganja u infrastrukturu i borbu protiv klimatskih promjena; u tom kontekstu pozdravlja obvezu preuzetu na šestom sastanku na vrhu Afričke unije i EU-a o mobilizaciji 150 milijardi EUR u okviru strategije Global Gateway; poziva na znatno proširenje te investicijske inicijative, zajedno s državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na to da se investicijska ofenziva usredotoči prvenstveno na projekte za razvoj i širenje obnovljivih izvora energije, sigurnu opskrbu vodom i mjere prilagodbe klimatskim promjenama te izgradnju javne infrastrukture; očekuje da će svi investicijski projekti uključivati afrička partnerska poduzeća i posvetiti posebnu pozornost otvaranju lokalnih radnih mjesta i produbljivanju afričkih vrijednosnih lanaca; poziva Komisiju da utvrdi odgovarajuće projekte ulaganja u koordinaciji s lokalnim, regionalnim i državnim partnerima u Africi te da osigura njihovu provedbu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU i njegove države članice da se obvežu podupirati afričke zemlje u provedbi ambicioznog i pravednog djelovanja u području klime; ističe da se financiranjem EU-a u okviru novog instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju mora zagovarati pristup utemeljen na ljudskim pravima kojim se lokalne zajednice i autohtoni narodi stavljaju u središte napora u području klime, okoliša i razvoja, počevši od savjetovanja s civilnim društvom i zajednicom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da prethodni mehanizmi mješovitog financiranja nisu uspjeli potaknuti dostatna privatna ulaganja; stoga poziva da se u investicijsku inicijativu uključe lokalna mala i srednja poduzeća, koja posebno doprinose diversifikaciji gospodarstva i otvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da bi EU trebao produbiti svoje gospodarske i trgovinske odnose s Afrikom ulaganjima kojima se otvaraju pristojna radna mjesta i promiču ljudska, radnička i okolišna prava; ističe razlike u pristupu financiranju u afričkim regijama i zemljama do kojih dolazi zbog različitih čimbenika; ističe da bi naglasak trebalo staviti na ulaganja u novu infrastrukturu, kao što su digitalna i zelena infrastruktura te proizvodnja obnovljive energije; pozdravlja Okvirni sporazum o suradnji na projektima potpisan u listopadu 2021. između EIB-a i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD); pozdravlja Memorandum o razumijevanju potpisan 2021. između EBRD-a i Afričke razvojne banke radi promicanja održivog razvoja privatnog sektora u Africi; poziva Komisiju da inovativnim financijskim instrumentima potiče ulaganja u afrički kontinent kako bi se povećali tokovi kapitala i smanjili rizici; potiče EU i afričke zemlje da razmotre pregovore o sporazumima o olakšavanju održivih ulaganja, kao što je najavljeno u reviziji trgovinske politike EU-a (15), kojima se povećava sposobnost vlada da donose propise u javnom interesu te usklađuju prava i obveze ulagača i zajednica s ekološkim pitanjima; podsjeća na ključnu važnost dosljednog ulaganja u javne usluge, istraživačke kapacitete i promicanje gospodarskih sektora u kojima zemlje ili regije imaju potencijal za stvaranje komparativne prednosti; preporučuje poticanje investicijskih mogućnosti u Africi, posebno osiguravanjem većeg rizičnog kapitala i jamstava usmjerenih na olakšavanje ulaganja; pozdravlja Europski fond za održivi razvoj plus (EFOR+) koji omogućuje razvojnim financijskim institucijama da preuzmu veći rizik u svojim programima ulaganja; podsjeća da je u Akcijskom planu iz Addis Abebe o financiranju razvoja istaknuta potreba za mobiliziranjem više domaćih resursa u cilju ostvarenja ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče afričke zemlje da preispitaju i reformiraju svoje ugovore o ulaganju i dvostrukom oporezivanju u skladu sa svojim razvojnim potrebama s obzirom na to da je UNICA izvijestila da su mnogi ugovori o ulaganju zaključeni 1990-ih i početkom 2000-ih nedavno istekli ili će isteći; smatra da kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi i aktualna nastojanja u pogledu regionalne integracije predstavljaju dobru priliku za ponovno uspostavljanje ravnoteže u međunarodnom investicijskom režimu kako bi on postao pouzdan i pravičan te kako bi pogodovao održivom razvoju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da sporazum između EU-a i OAKPD-a, parafiran u travnju 2021., ne sadrži mehanizme za provedbu dužne pažnje u pogledu standarda zaštite okoliša, ljudskih prava i načela slobodnog prethodnog i informiranog pristanka, koji su još važniji s obzirom na obveze iz sporazuma u pogledu olakšavanja međunarodnih sporazuma o ulaganjima; naglašava da bi EU trebao u obzir uzeti različite razine razvoja i pobrinuti se za to njegovi trgovinski sporazumi budu u skladu s prioritetima partnera u pogledu regionalne gospodarske integracije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče Komisiju i EIB da kao kreditne grane EU-a pripreme učinkovit i lako dostupan program mikrokreditiranja te da s tim u vezi ojačaju svoje kapacitete za potporu razvoju privatnog sektora u Africi; u tom pogledu poziva EIB da iz mješovitog proračuna fonda EFOR+ izdvoji više sredstava za afrička mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća; u tom kontekstu ističe velik potencijal mikrofinanciranja za daljnje osnaživanje MSP-ova i lokalnih poljoprivrednika; preporučuje uspostavu programa mikrokreditiranja koji bi nudili pristup kreditima bez potrebe za kolateralom ili drugim financijskim jamstvima; naglašava važnost takvog programa za osnaživanje žena i mladih, čiji pristup financiranju treba znatno poboljšati; u tom pogledu poziva na odgovarajuće popratne mjere, kao što su tehnička i pravna pomoć i savjetovanje, kao i savezi s lokalnim partnerima na terenu, kako bi takvi mikrokrediti bili uistinu dostupni; smatra da će potpora socijalnoj ekonomiji i zadrugama, kao i programima mikrokreditiranja, doprinijeti prijeko potrebnoj formalizaciji sive ekonomije s pomoću jasnih strategija koje se temelje na Preporuci br. 204 Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva EU da poveća svoju potporu afričkim zemljama i Afričkoj uniji u borbi protiv nezakonitih financijskih tokova i utaje poreza od strane poduzeća te poziva na inicijative kojima će se osigurati da korporacije ne doprinose takvom odljevu kapitala iz afričkih zemalja; podsjeća da Afrika godišnje izgubi oko 88,6 milijardi USD u nezakonitom bijegu kapitala, što odgovara iznosu od 3,7 % BDP-a kontinenta; poziva na zajedničke napore kako bi se osiguralo da se porezi plaćaju ondje gdje se stvara dobit i stvarna ekonomska vrijednost kako bi se zaustavilo kontinuirano smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti; poziva na pojačanu suradnju između Afričke unije i EU-a i njihovih država članica u međunarodnom promicanju mjera radi bavljenja pitanjem transparentnosti poreza na dobit, uključujući poboljšanu suradnju u pogledu Direktive EU-a o nefinancijskom izvješćivanju (16); poziva Komisiju da se također posveti pitanju nezakonitih financijskih tokova i utaje poreza u okviru svojih programa pomoći za trgovinu te da odgovarajuća poglavlja uključi u pregovore o modernizaciji sporazuma o gospodarskom partnerstvu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da najmanje razvijene zemlje imaju interes i snažno podupiru multilateralne trgovinske sustave utemeljene na pravilima te da bi trebalo poboljšati njihovu integraciju u međunarodni trgovinski sustav; svjestan je činjenice da je posebno i diferencirano postupanje temeljno načelo WTO-a; poziva Komisiju da se pobrine za to da zemlje u razvoju mogu u potpunosti ostvariti svoja prava u skladu s odredbama WTO-a o posebnom i diferenciranom postupanju, posebno kako bi se zajamčila njihova sigurnost opskrbe hranom; smatra da pretjerana ovisnost o pojedinoj zemlji ili zemljopisnom području za bilo koji proizvod može zemlje učiniti podložnima na vanjske šokove, što bi moglo imati iznimno štetan učinak na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju; stoga smatra da bi Komisija trebala podupirati naše afričke partnere u diversifikaciji njihovih trgovinskih tokova kako bi se povećala njihova otpornost; poziva EU da zajedno s afričkim partnerima na razini WTO-a poduzme napore kako bi se pronašla multilateralna rješenja za velike podjele u pitanjima globalne poljoprivredne politike, o čemu je raspravljao Odbor za poljoprivredu WTO-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava potrebu za provedbom multilateralnih trgovinskih pravila kojima se podupire znatna i održiva poljoprivreda na temelju sveobuhvatnih poljoprivrednih reformi u različitim afričkim državama kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe hranom diljem kontinenta; naglašava u tom pogledu važnost zaštite i promicanja prava lokalnih zajednica na pristup prirodnim resursima kao što su zemljište i voda te na kontrolu nad tim resursima; osuđuje razmjere jagme za zemljištem u Africi; zabrinut je zbog razmjera stjecanja zemljišta od strane stranih ulagača u Africi, koje je koncentrirano u zemljama sa slabijim upravljačkim strukturama i moglo bi predstavljati prijetnju sigurnosti opskrbe hranom i pristupu zemljištu i vodi; ističe da je važno pokrenuti uključiv proces kako bi se zajamčilo učinkovito sudjelovanje organizacija civilnog društva i lokalnih zajednica u razvoju, provedbi i praćenju politika i mjera povezanih s jagmom za zemljištem; poziva na poštovanje dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju posjedom zemljišta u svim projektima kojima se promiče zaštita zemljišnih prava, među ostalim u trgovini, te na mjere kojima se osigurava da se projektima ne ugrožavaju zemljišna prava malih poljoprivrednika, posebno žena; nadalje, potiče EU i Afriku da priznaju i zaštite običajna prava autohtonih naroda na vlasništvo i kontrolu nad njihovim zemljištima i prirodnim resursima koja su utvrđena Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda i Konvencijom Međunarodne organizacije rada br. 169 te da poštuju načelo dobrovoljnog i informiranog prethodnog pristanka; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da se trgovinskim partnerstvom između EU-a i Afrike mora zaštititi pravo afričkih zemalja na neovisnost u opskrbi hranom, zajamčiti poštovanje načela održivosti i da se njime nikada ne bi smjelo ugroziti sigurnost opskrbe hranom, sigurnost hrane i kvalitetu hrane ni poticati krčenje šuma ili degradaciju okoliša; naglašava da će za to biti potrebno preuzeti veće obaveze na oba kontinenta i poticati sigurne, otporne i održive poljoprivredno-prehrambene sustave kako bi se povećali napori za postizanje cilja održivog razvoja iskorjenjivanja gladi do 2030. i poduprlo zajedničko djelovanje za ublažavanje klimatskih promjena; prepoznaje potrebu za restrukturiranjem vrijednosnih lanaca kako bi se više faza proizvodnje s dodanom vrijednošću odvijalo u zemljama podrijetla; ponovno ističe važnost poštovanja proizvoda sa zaštićenom oznakom porijekla; poziva Komisiju da zajamči da investicijski instrumenti, kao što su strategije Global Gateway i Globalna Europa, doprinose razvoju održivog poljoprivrednog sektora u Africi u skladu s ciljevima održivog razvoja te da podupru provedbu AfCFTA-e za trgovinu poljoprivrednim proizvodima unutar Afrike; poziva Komisiju da potakne obrazovanje i osposobljavanje kako bi se unaprijedile i promicale održive poljoprivredne prakse u Africi, kao što je agroekologija, te da unaprijedi postojeće inicijative u Africi; podsjeća da je sposobnost agroekologije da uskladi gospodarske, okolišne i socijalne dimenzije održivosti prepoznata u značajnim izvješćima, posebice Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama, Međuvladinoj znanstveno-političkoj platformi o bioraznolikosti i uslugama ekosustava te Međunarodnoj procjeni poljoprivredne znanosti i tehnologije za razvoj pod vodstvom Svjetske banke i FAO-a; poziva EU i Afriku da preuzmu vodeću ulogu u sklapanju ambicioznog globalnog sporazuma na 15. Konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti; u tom kontekstu konstatira da održiva poljoprivreda i održivija prehrana u Europi mogu znatno doprinijeti sigurnosti opskrbe hranom u afričkim zemljama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe asimetričnu ovisnost nekih afričkih zemalja o uvozu poljoprivrednih proizvoda radi sigurnosti opskrbe hranom; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog posljedica koje ruska invazija na Ukrajinu ima na opskrbu određenim poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, uglavnom žitaricama, s obzirom na to da mnoge države znatno ovise o tom izvozu, kao i zbog poremećaja u globalnom lancu opskrbe i povećanja cijena koji dovode do globalne nesigurnosti opskrbe hranom, posebno na afričkom kontinentu; pozdravlja odluku Komisije da procijeni utjecaj rusko-ukrajinskog rata na uvoz žitarica i sigurnost opskrbe hranom te poziva Komisiju da djelovanjem preduhitri mogće humanitarne krize; nadalje, ističe poremećaje koje oružani sukob uzrokuje u pogledu izvoza određenih proizvoda iz Afrike u Rusiju, kao što su agrumi, kava i čaj; poziva Komisiju da surađuje s afričkim zemljama kako bi se osigurao pristup poljoprivrednim proizvodima, da iskoristi postojeće trgovinske instrumente kojima će se riješiti pitanje pristupa poljoprivrednim proizvodima za naše afričke partnere te da im pruži potporu u jačanju njihove poljoprivredne proizvodnje kako bi se povećala njihova prehrambena otpornost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća, imajući u vidu da je 2020. godine izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda EU-a u Afriku procijenjen na 17,6 milijardi EUR, a uvoz iz Afrike na 16,5 milijardi EUR, da su afričke zemlje važna odredišta za izvoz EU-a te da je EU i dalje najveće izvozno tržište za poljoprivredne i prehrambene proizvode iz Afrike; skreće pozornost na potrebu da proizvodi uvezeni iz Afrike, a posebno poljoprivredno-prehrambeni proizvodi, ispunjavaju zdravstvene, sigurnosne i kvalitativne standarde EU-a, uključujući one standarde koji se odnose na upotrebu hormona, antibiotika i genetski modificiranih organizama; ističe da bi trebalo ponuditi tehničku potporu i osposobljavanje kako bi afrički proizvođači imali priliku i znanje za ispunjavanje tih standarda; uvjeren je da bi EU, kao važan globalni akter u poljoprivredno-prehrambenom sektoru, trebao surađivati s afričkim zemljama u daljnjem razvoju referentnih vrijednosti i međunarodnih standarda za održive prehrambene sustave, na temelju poštovanja ljudskih i radničkih prava, poštenog tržišnog natjecanja, načela predostrožnosti, zaštite okoliša i dobrobiti životinja, u skladu s pravilima WTO-a; ističe da je EU predan podupiranju i promicanju globalnog prijelaza na održive poljoprivredno-prehrambene sustave sa svim svojim partnerima, u skladu s ciljevima strategije „od polja do stola” i ciljevima održivog razvoja; ističe da je zajednički cilj EU-a i Afrike promijeniti način na koji proizvodimo, distribuiramo i konzumiramo hranu; stoga smatra da se suradnja između EU-a i njegovih afričkih partnera mora usredotočiti na središnje pitanje opskrbe hranom s pomoću prilagođenih programa suradnje između poljoprivrednika te malih i srednjih poduzeća iz EU-a i Afrike, ciljanim ulaganjima u održivi poljoprivredni razvoj, moderne prometne mreže i odgovarajuću infrastrukturu za skladištenje koja afričkim poljoprivrednicima pruža sredstva kako bi poljoprivreda postala otporna na klimatske izazove; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zagovara veću usklađenost politika na razini EU-a u kontekstu trgovine poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, s obzirom na globalne posljedice zajedničke poljoprivredne politike i trgovine poljoprivrednim proizvodima na napredak prema ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; poziva EU da u obzir uzme zaključke Radne skupine za ruralnu Afriku o potrebi za ulaganjem u afričke prehrambene lance, s naglaskom na proizvodima s dodanom vrijednošću; poziva EU i države članice da u suradnji s afričkim partnerima aktivno rade na uspostavi sinergija između strategije EU-a i Afrike te u okviru europskog zelenog plana, posebno vanjske dimenzije strategije „od polja do stola”; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava važnost istraživanja i inovacija za poticanje poljoprivrednika na usvajanje održivih poljoprivrednih praksi i produktivnih poljoprivredno-ekoloških i prehrambenih sustava u sušnim područjima; u tom pogledu poziva na veće oslanjanje na doprinose afričkog tradicionalnog znanja u pravednoj tranziciji, posebno u pogledu poljoprivrednih praksi, ribarstva i zaštite šuma, čime se osnažuju afričko stanovništvo i lokalne zajednice; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žali zbog toga što se ne priznaje strateška važnost pašnjaka kojima je prekriveno oko 43 % površine afričkog kopna i koja su stoga važni ponori ugljika; podsjeća da je važno podupirati mala poljoprivredna gospodarstva i pastoralni način uzgoja životinja te druge tradicionalne/lokalne prehrambene sustave kako bi se ojačala njihova otpornost i kako bi se potaknuo njihov doprinos sigurnosti opskrbe hranom, održivom upravljanju resursima i očuvanju biološke raznolikosti; napominje da su, na primjer, prava na ispašu i zajednički pašnjaci tradicionalna prava korištenja zemljišta koja se temelje na običajnom pravu, a ne na sekuritiziranim vlasničkim pravima; poziva Komisiju da zajedno s lokalnim zajednicama i lokalnim dionicima razvije strategiju za optimizaciju tog potencijala održivim upravljanjem pašnjacima, kao što je upravljanje koje prakticiraju nomadski stočari; poziva na rješavanje društvenih napetosti između sjedilačkog stanovništva koje se bavi poljoprivredom i nomadskih stočarskih zajednica, posebno u regijama u kojima se te napetosti preklapaju sa sukobima na temelju etničke i vjerske pripadnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | preporučuje da se neželjeni trend povećanja broja osoba koje pate od nesigurnosti opskrbe hranom u Africi preusmjeri integriranjem humanitarnih i razvojnih politika te politika izgradnje mira u područjima pogođenima sukobima, povećanjem otpornosti na klimatske promjene u svim prehrambenim sustavima, jačanjem otpornosti najranjivijih osoba na gospodarske teškoće, interveniranjem duž lanaca opskrbe hranom kako bi se smanjili troškovi nutritivno bogate hrane i povećanjem nutritivne vrijednosti prehrambenih proizvoda, rješavanjem problema siromaštva i strukturnih nejednakosti, osiguravanjem da intervencije budu usmjerene na siromašne i uključive te poboljšanjem prehrambenog okruženja i promjenom ponašanja potrošača kako bi se promicali, među ostalim trgovinskim mjerama, obrasci prehrane s pozitivnim učincima na ljudsko zdravlje i okoliš; naglašava potrebu za održivim i inovativnim politikama koje bi afričkim državama omogućile da preskoče fazu starijih tehnologija i poljoprivrednih praksi koje više onečišćuju, i to u cilju ekološkog i socijalnog prijelaza na održive poljoprivredno-prehrambene prakse; ističe ključnu ulogu poljoprivrednog i prehrambenog sektora u afričkom gospodarstvu te u osiguravanju pristojnih i održivih prilika za zapošljavanje u ruralnim područjima na mnogim malim ili obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima s pomoću mjera za povećanje otpornosti, održivom modernizacijom poljoprivrednih praksi, poboljšanom kvalitetom proizvoda i diversifikacijom proizvoda; poziva Komisiju da podrži lokalna poljoprivredna poduzeća i poveća sposobnost malih i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava da se natječu s velikim korporativnim poljoprivrednim gospodarstvima; zabrinut je zbog sve većeg širenja visokoindustrijaliziranih poljoprivrednih gospodarstava koja se temelje na monokulturama, što doprinosi produbljivanju društvenih nejednakosti, većoj eroziji tla i trajnom gubitku biološke raznolikosti; naglašava važnost poljoprivrednika za jačanje kružnih gospodarstava u različitim afričkim regijama; podržava prijedlog Radne skupine za ruralnu Afriku u pogledu uspostave programa povezivanja EU-a i Afrike kojim se povezuju poljoprivredna tijela država članica EU-a i partnerskih zemalja u Africi u okviru kojeg bi predani i usporedivi partneri mogli dijeliti najbolje prakse i znanje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da upotreba pesticida u intenzivnoj poljoprivredi u Africi može utjecati na zdravlje radnika kojima je ograničen pristup osposobljavanju u području zaštite bilja i zdravstvenoj zaštiti, a osim toga prouzročuje štetu u okolišu; poziva na obrazovanje i osposobljavanje u području održivih pristupa zaštiti bilja i alternativa pesticidima te na to da se izloženost opasnim tvarima svede na minimum; osuđuje dvostruke standarde koje EU primjenjuje na pesticide jer dopušta izvoz opasnih tvari, koje su zabranjene u EU-u, u afričke države i ostale zemlje izvan EU-a; stoga traži izmjenu aktualnih pravila EU-a kako bi se ta pravna nedosljednost uklonila u skladu s Roterdamskom konvencijom iz 1998. i europskim zelenim planom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da afričkim zemljama treba pomoći da smanje upotrebu pesticida zabranjenih u EU-u razvojem alternativnih sustava za suzbijanje nametnika; ističe nedosljednost EU-a jer dopušta izvoz pesticida koji nisu dopušteni na jedinstvenom tržištu EU-a u afričke i ostale zemlje izvan EU-a; poziva da se ta nedosljednost brzo ukloni jer je u potpunoj suprotnosti s duhom europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da je u usporedbi s drugim regijama svijeta distribucija dodane vrijednosti u poljoprivrednim vrijednosnim lancima uglavnom nepovoljna za afričke male poljoprivrednike, kao što se može primijetiti u učincima tržišne koncentracije na poljoprivrednike i zemlje koje proizvode kakao; pozdravlja inicijativu Gane i Côte d’Ivoirea da se uvede diferencijal prihoda za kakao; pozdravlja uspostavu inicijative EU-a za održivi kakao i poziva Komisiju da potakne obveze privatnog sektora u pogledu plaćanja pravednih cijena uzgajivačima kakaa koje im omogućuju održivu proizvodnju bez dječjeg rada; podsjeća da se trgovinski odnosi i inicijative između EU-a i Afrike, kao što je ona u pogledu kakaa, moraju temeljiti na transparentnom i pouzdanom praćenju i odgovornosti; poziva na to da se posebnim mehanizmima osigura pristup koji uključuje više dionika kako bi se civilno društvo uključilo u razvoj strategija i sektorskih politika; dijeli stajališta kako koalicije da bi cilj zakonodavstva EU-a o dužnoj pažnji trenutno u pripremi, uključujući uredbu o krčenju šuma, trebao biti ostvarivanje prihoda za poljoprivrednike koji uzgajaju kakao, što je ključan korak u postizanju održivog sektora kakaa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zabrinut je zbog toga što je trgovinska politika EU-a prema Africi vrlo fragmentirana; ponavlja da bi različiti sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali doprinijeti razvoju integracije unutar Afrike i razvoju pravednog i održivog modela trgovine te smanjenju siromaštva; uviđa da se stajališta o ocjeni uspjeha sporazumâ o gospodarskom partnerstvu razlikuju, pri čemu neki u EU-u i Africi tvrde da sporazumi o gospodarskom partnerstvu koji su sklopljeni ili o kojima se pregovaralo u posljednjem desetljeću ne ispunjavaju u dovoljnoj mjeri zahtjeve novog partnerstva te da su prvenstveno usmjereni na jačanje interesa EU-a, uviđajući da je izvoz iz EU-a u države SGP-a štetan za lokalnu proizvodnju, posebno u poljoprivrednom sektoru, žali zbog toga što važni ciljevi SGP-a, kao što su diversifikacija lanaca vrijednosti i promicanje regionalne integracije u Africi, nisu postignuti, s obzirom na to da glavni izvoz ostaju poljoprivredni proizvodi i sirovine te da je to štoviše jedan od razloga za česte kritike ili čak odbijanje sporazuma o gospodarskom partnerstvu u mnogim afričkim državama, dok drugi u EU-u i AU-u tvrde da sporazumi o gospodarskom partnerstvu doprinose održivom razvoju i promiču ga u skladu s ciljevima održivog razvoja i Programom održivog razvoja do 2030., smanjuju siromaštvo, potiču trgovinske tokove unutar Afrike, poboljšavaju regionalnu integraciju, doprinose olakšavanju trgovine i uklanjanju nepotrebnih prepreka trgovini, povećavaju pristup tržištu za poduzeća na tržištima EU-a i Afrike, posebno za mala i srednja poduzeća, promiču javna i privatna ulaganja u Africi, promiču dobre i održive poljoprivredne prakse i potiču trgovinske odnose između EU-a i Afrike, uzimajući u obzir ishode sastanka na vrhu EU-a i AU-a, te istovremeno smatraju da bi se sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali provesti i modernizirati kako bi u potpunosti ispunjavali tu funkciju i pogodovali integraciji lanaca vrijednosti EU-a i Afrike, uključujući dodatna područja kao što su trgovina uslugama, ulaganja, prava intelektualnog vlasništva i tržišno natjecanje, čime bi poduzeća i ulagači stekli povjerenje u poslovno okruženje u tim zemljama; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da bi sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali poboljšati sposobnost afričkih zemalja da bolje iskoriste trgovinske mogućnosti u području sigurnosti opskrbe hranom, zdravstvene skrbi i smanjenja siromaštva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća da je zahtjev EU-a za zabranu poreza na izvoz sirovina dugotrajan kamen spoticanja u pregovorima o sporazumima o gospodarskom partnerstvu; naglašava da bi se gospodarstva koja gotovo isključivo temelje svoje prihode na iskorištavanju prirodnih resursa tom zabranom mogla naći u položaju ovisnosti o pomoći, što bi istovremeno otežalo njihovu gospodarsku diversifikaciju; naglašava pravo afričkih zemalja da reguliraju sirovine u svojem javnom interesu i poziva EU da se suzdrži od donošenja trgovinske politike kojom se afričkim zemljama u pravilu zabranjuje ubiranje izvoznih poreza na sirovine, u mjeri u kojoj je to u skladu s WTO-om; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponavlja svoj zahtjev da se prije pregovora o novim sporazumima o gospodarskom partnerstvu provede detaljna analiza njihova učinka na lokalna gospodarstva, regionalnu integraciju, gospodarsku diversifikaciju i ciljeve održivog razvoja; poziva na modernizaciju sporazuma o gospodarskom partnerstvu dodavanjem snažnih, obvezujućih i provedivih poglavlja o trgovini i održivom razvoju usklađenih s Pariškim sporazumom; u tom kontekstu poziva Komisiju da surađuje s našim afričkim partnerima kako bi se unaprijedila poštena i održiva trgovina, posebno preko poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o gospodarskom partnerstvu, te da surađuje s našim partnerima na predstojećoj reviziji Direktive o trgovini i održivom razvoju; nadalje naglašava da je važno uključiti cilj borbe protiv prisilnog rada i dječjeg rada u poglavlja trgovinskih sporazuma Unije o trgovini i održivom razvoju, s obzirom na njegovu važnost u poljoprivrednom sektoru; poziva na sustavno i transparentno i na dokazima utemeljeno praćenje provedbe strategije, koje provode svi dionici, uključujući europski i afrički sektor civilnog društva i europske i afričke zajednice, lokalne vlasti i nacionalne parlamente, provedbu trgovinskih sporazuma između EU-a i Afrike, kao i na poštovanje načela usklađenosti politika u interesu razvoja i usklađenosti politika za održivi razvoj; poziva na detaljnu analizu učinka postojećih sporazuma o gospodarskom partnerstvu i trgovinskih sporazuma na afričke zemlje kako bi se utvrdilo u kojoj su mjeri oni kompatibilni s naporima za potporu procesu AfCFTA-e i kontinentalnu integraciju u Africi te potrebu da ti sporazumi budu usklađeni s ciljevima održivog razvoja i člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; poziva na prilagodbu odredbi sporazuma o gospodarskom partnerstvu, ovisno o rezultatima; poziva Komisiju da pri reviziji sporazuma o gospodarskom partnerstvu, prema potrebi, u bliskoj suradnji s našim afričkim partnerima ukloni, ublaži i izbjegne sve potencijalne učinke koji bi mogli ugroziti ciljeve razvoja tržišta unutar Afrike; naglašava da sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebaju podupirati daljnji razvoj AfCFTA-e; poziva Komisiju da osigura da sporazumi o gospodarskom partnerstvu budu temelj za jačanje gospodarskih odnosa između strana na obostrano koristan način, uzimajući u obzir njihovu razinu razvoja; poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti malim i srednjim poduzećima te da pruži tehničku pomoć afričkim malim i srednjim poduzećima koja izvoze u EU; napominje da se sporazumima o gospodarskom partnerstvu, kako bi postali atraktivniji, trebaju obuhvatiti dodatni elementi, kao što su izgradnja kapaciteta, poticanje žena na sudjelovanje u gospodarstvu, među ostalim u poljoprivredi, te ulaganje u mogućnosti za mlade u afričkim zemljama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da provedba poglavlja o održivosti mora teći usporedno s izgradnjom kapaciteta u okviru razvojne pomoći EU-a i drugih ulaganja kako bi se partnerskim zemljama pomoglo u ispunjavanju njihovih obveza (17) te da bi akteri civilnog društva trebali biti dodatno uključeni u praćenje (18); |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja reformu Uredbe o općem sustavu povlastica (OSP-u) (19) i njezinu ulogu u povećanju trgovinskih mogućnosti, olakšavanju diversifikacije izvoza za zemlje u razvoju, promicanju održivog razvoja i jamčenju poštovanja ljudskih prava, radničkih prava, zaštite okoliša, održivog razvoja, dobrog upravljanja i rodne ravnopravnosti; prima na znanje da će nekoliko afričkih zemalja u bliskoj budućnosti izgubiti status najmanje razvijenih zemalja te ističe da je potrebno poduprijeti njihov neometan prijelaz na status OSP-a; smatra da bi te zemlje imale koristi od statusa OSP+ i potiče ih da razmotre mogućnost prijave te istodobno poziva Komisiju da proaktivno pristupi tim potencijalnim kandidatima i pruži im potporu u ispunjavanju kriterija te da im osigura neometan prijelaz sa statusa zemalja partnera među najslabije razvijenim zemaljama na OSP+; poziva Komisiju da se pobrine za to da OSP bude komplementaran s drugim inicijativama trgovinske politike na afričkom kontinentu; poziva zemlje u regiji koje imaju koristi od OSP-a i sustava „Sve osim oružja” da rade na jačanju učinkovite provedbe svojih međunarodnih obveza; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva na povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj u vezi sa zelenom robom i tehnologijama; poziva Komisiju da poduzme potrebne korake kako bi osigurala da se provedbom budućih pravila EU-a o korporativnoj dužnoj pažnji u pogledu održivosti i bez krčenja šuma potiču dugoročni odnosi nabave i poboljšane prakse nabave, čime se osiguravaju plaća dostatna za život za radnike i dohodak za male poljoprivrednike te jamči poštovanje okoliša i smisleno sudjelovanje dionika, uključujući nositelje prava, u svim fazama postupka dužne pažnje; podsjeća na iznimnu biološku raznolikost koja postoji u Africi; izražava duboku zabrinutost zbog prekomjernog iskorištavanja prirodnih resursa i zbog utjecaja smanjene biološke raznolikosti na razine otpornosti; izražava posebnu zabrinutost zbog sve bržeg krčenja šuma u Africi, posebno u porječju Konga, koji je 2020. bio na drugom mjestu, odmah nakon Brazila, kad je riječ o gubitku primarnih šuma, kao i u Kamerunu te zbog krijumčarenja rijetkih divljih vrsta; naglašava da uništavanje afričkih prašuma dovodi do nepovratnog gubitka biološke raznolikosti i ponora ugljika, kao i do gubitka domova te načina života autohtonih zajednica; podsjeća da šume znatno doprinose postizanju klimatskih ciljeva, zaštiti biološke raznolikosti te sprečavanju dezertifikacije i ekstremne erozije tla; ističe ulogu vode kao ključnog elementa socijalne i gospodarske otpornosti, posebno u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te činjenicu da prijeti opasnost da voda postane oskudan resurs; stoga smatra da bi se veća važnost trebala pridati opskrbi vodom; naglašava da se ionako teška situacija u području sigurnosti opskrbe hranom u Africi dodatno pogoršala zbog dezertifikacije i rojeva skakavaca te da su pandemija bolesti COVID-19 i povezani gospodarski i logistički problemi ukazali na potencijal lokalnih i regionalnih tržišta u pogledu otklanjanja slabosti i nedostataka u globalnom prehrambenom sustavu; smatra da se trgovinsko partnerstvo mora temeljiti na modelima i tehnologijama koji su prilagođeni poljoprivrednim modelima, gospodarstvima i kulturama afričkih zemalja te na suradnji, posebno osposobljavanjem i razmjenom znanja, čime poljoprivrednici stječu odgovornost, neovisnost i pravo na inicijativu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava važnost gradova u promicanju duha pravedne trgovine; pohvaljuje Komisiju zbog pokretanja nagrade „Gradovi EU-a za pravednu i etičku trgovinu”; pohvaljuje potpredsjednika i povjerenika za trgovinu Valdisa Dombrovskisa za njegovu predanost nastavku te važne inicijative; poziva Komisiju da se potrudi surađivati s Komisijom Afričke unije kako bi se poboljšala izravna suradnja među gradovima na oba kontinenta radi promicanja poštenih i etičkih trgovinskih odnosa i povećanja vidljivosti brojnih inicijativa gradskih vijeća; |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da bi sada više nego ikad nakon pandemije bolesti COVID-19 na globalnoj razini, a posebno u pogledu Afrike, trebalo zauzeti nove pristupe za gospodarske, komercijalne i trgovinske odnose koji se temelje na poštenoj i etičkoj trgovini te na načelima solidarnosti i suradnje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja izjavu dogovorenu na sastanku čelnika lokalnih i regionalnih vlada država članica Afričke unije i EU-a održanom 15. veljače 2022. u Bruxellesu, u kojoj je, među ostalim, naglašeno da se bez angažmana lokalnih i regionalnih vlasti neće postići 65 % od 169 ciljeva na kojima se temelje ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja dogovor Vijeća ministara AfCFTA-e o zajedničkim pravilima o podrijetlu robe za blok za 87,7 % robe ili 3 800 tarifnih stavki obuhvaćenih AfCFTA-om; poziva Europsku komisiju da na temelju pravila nedavno dogovorenih u okviru AfCFTA-e uskladi pravila o podrijetlu i izradi prijedlog za jedinstvena pravila o podrijetlu za trgovinu sa svim afričkim zemljama kako bi se ispravila neujednačenost pravila o podrijetlu u različitim trgovinskim sporazumima i dogovorima EU-a s afričkim regijama i zemljama; uvjeren je da bi to također koristilo poduzećima i carinskim tijelima EU-a; poziva Komisiju da istraži daljnje mogućnosti i mjere za poboljšanje veza i sinergija između različitih trgovinskih sporazuma EU-a s afričkim zemljama i AfCFTA-om; pozdravlja cilj AfCFTA-e da poboljša regionalnu diferencijaciju te širenje i međupovezanost infrastrukturnih sustava; poziva EU da surađuje s Tajništvom AfCFTA-e kako bi se unaprijedila izgradnja kapaciteta i tehnička potpora za provedbu AfCFTA-e; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja činjenicu da je EIB u studenome 2021. otvorio svoje prvo središte u Africi, u glavnom gradu Kenije Nairobiju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | cijeni inicijativu Vijeća i Komisije o organizaciji prvog tjedna Afrike i Europe, koji je održan u veljači 2022. u Bruxellesu; pozdravlja uspješan rad nekoliko tisuća predstavnika organizacija mladih, organizacija civilnog društva, lokalnih vlasti, kulturnog sektora i poslovnog sektora; naglašava da bi bolja suradnja EU-a s mladim Afrikancima i afričkom dijasporom u EU-u mogla dugoročno strukturno poboljšati odnos EU-a i Afrike; u tom kontekstu žali zbog toga što Europski parlament nije bio više uključen i što su se događanja održavala tijekom tjedna plenarne sjednice Parlamenta u Strasbourgu te naglašava važnost promicanja, prije predstojećih inicijativa, veće suradnje među svim dionicima, uključujući poslovne organizacije; poziva Komisiju da svake godine organizira afričko-europski tjedan te da uključi mlade, posebno žene i djevojčice, u rasprave organizirane tijekom tjedna Afrike i Europe; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da buduća izdanja poslovnog sastanka na vrhu između EU-a i Afrike usmjeri na potencijal koji lokalne gospodarske i održive proizvodne alternative, kao što su ekološki proizvodi i proizvodi pravedne trgovine, zadruge malih poljoprivrednika i dionici socijalne ekonomije, mogu imati u izgradnji održivijeg i pravednijeg trgovinskog partnerstva između Afrike i EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava potrebu za većim uključivanjem dionika, posebno poslovnih udruženja MSP-ova iz cijelog afričkog kontinenta i sve važnijih organizacija civilnog društva iz EU-a i AU-a, u raspravama kojima se uspostavlja nova dimenzija trgovine, ulaganja i gospodarske suradnje, koja je usmjerena na poštene i etičke odnose; |
| --- | --- |

66.

| 67. | konstatira da su prometne mreže ključni pokretači trgovine i prosperitetnih gospodarstava; naglašava potrebu za boljim povezivanjem afričkih ruralnih i urbanih područja kako bi se osigurala veća međusobna povezanost među afričkim zemljama i unutar afričkog kontinenta; naglašava da se prijedlozi skupine Team Europe za provedbu infrastrukturnih projekata moraju temeljiti na potrebama koje je Afrička unija utvrdila u Programu za razvoj infrastrukture za Afriku; u tom pogledu poziva na uključivanje lokalnih i regionalnih dionika u postupak donošenja odluka o vrsti i opsegu infrastrukturnih projekata; podsjeća na činjenicu da se procjenjuje da je 53 % cesta u Africi neasfaltirano i nepovezano s trgovinskim centrima te da manje od polovice stanovništva u ruralnim područjima ima pristup funkcionalnim cestama tijekom cijele godine, što ukazuje na potrebu za ulaganjima ponad glavnih projekata; također poziva na ulaganja u logistiku hladnog lanca i moderne skladišne objekte te općenito poboljšanje logistike između mjesta proizvodnje i potrošnje čime se poljoprivrednicima omogućuje da svoje poljoprivredne proizvode isporučuju na određenim udaljenostima, te čime se, s obzirom na brzu urbanizaciju Afrike, doprinosi uklanjanju nesigurnosti opskrbe hranom; konstatira da funkcionalna prometna mreža i ulaganja u infrastrukturne projekte mogu doprinijeti razvoju afričkih gospodarstava; poziva Europsku komisiju da svojim trgovinskim i investicijskim instrumentima za Afriku potakne ulaganja u afričke infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

67.

| 68. | potiče opsežnu raspravu u cilju ponovnog razmatranja modela i planova za razvoj infrastrukture i utvrđivanje alternativnih modela mobilnosti i suvremenih rješenja za mobilnost u 21. stoljeću za sve stanovnike regija, ali i kontinenta, na temelju iskustava stečenih u EU-u i drugim industrijaliziranim zemljama, kako bi se izbjegle pogreške u tom pogledu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava da su obrazovanje i stručno osposobljavanje kojima stanovnici stječu vještine potrebne na tržištu rada ključni čimbenici za razvoj; u tom kontekstu smatra da je potrebno povećati suradnju između sveučilišta, istraživačkih ustanova i programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja s oba kontinenta; u tom pogledu smatra da bi u Africi trebalo podupirati i bolje koordinirati inicijative za strukovno obrazovanje i osposobljavanje koje pokreće privatni sektor kao i poduzetništvo, s obzirom na to da je pandemijom istaknuta važnost digitalnih vještina i metoda digitalnog učenja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | dijeli dugoročnu viziju stvaranja sveobuhvatnog sporazuma o trgovini, suradnji i razvoju između EU-a i Afrike, na temelju AfCFTA-e; naglašava da sporazumu o trgovini i suradnji između kontinenata mora prethoditi smislen razvoj snažnog i otpornog tržišta unutar Afrike; u tom pogledu naglašava ulogu trgovinsko-političke suradnje EU-a s Afrikom za razvoj unutarafričkog tržišta; poziva Europsku komisiju da redovito izvješćuje Parlament o dugoročnom cilju sporazuma o trgovini i suradnji između kontinenata, posebno putem različitih političkih instrumenata povezanih s Afrikom; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva na odgovornu i brzu provedbu obveza u pogledu trgovine i ulaganja dogovorenih na sastanku na vrhu EU-a i AU-a 2022. te poziva Europsku komisiju da strukturirano izvješćuje Parlament o provedbi obveza relevantnih odbora u pogledu trgovine i ulaganja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja Inicijativu EU-a za zelenu energiju Afrike i EU-a i kontinuiranu potporu EU-a jedinstvenom afričkom tržištu električne energije; naglašava da pristup energiji mora biti zajamčen po pristupačnoj cijeni za sve kao opće dobro i temeljno pravo te da su pristup energiji i buduća potražnja za energijom ključna pitanja koja bi EU i Afrika trebali zajedno rješavati; konstatira da je potrebno iskoristiti novi potencijal energije iz obnovljivih izvora i niskougljične energije u Africi i ulagati u sektore s višom dodanom vrijednošću, kao što su zeleni čelik i zeleni vodik, posebno poboljšanjem tehnološke suradnje i povećanjem izvoza čiste energije; ističe da je potrebna tehnička pomoć u pogledu zakonodavstva o energetskom tržištu i da bi se ona trebala pružati u okviru suradnje EU-a i Afrike, kao i u okviru razvoja zajedničkih standarda; ističe da bi suradnja u području održive energije trebala biti jedna od glavnih komponenti strategije Global Gateway u pogledu Afrike; pozdravlja obvezu u okviru strategije Global Gateway za mobilizaciju 2,4 milijarde EUR bespovratnih sredstava za supsaharsku Afriku i 1,08 milijardi EUR za sjevernu Afriku za potporu obnovljivoj energiji, energetskoj učinkovitosti, pravednoj tranziciji i ozelenjivanju lokalnih lanaca vrijednosti; poziva na rodno osviješten pristup ulaganjima u energetskom sektoru kojim bi se žene osnažile kao predvodnice, radnice i potrošačice u području energetike; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ustraje na važnosti uspostave partnerstava kako bi se poboljšala održivost lanaca vrijednosti sirovina, nadovezujući se na akcijski plan za kritične sirovine i koristeći se svim instrumentima vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva na to da se u obzir uzme veza između javnog zdravlja i biološke raznolikosti u skladu s pristupom „jedno zdravlje” i pozdravlja najavu inicijative NaturAfrica čiji je cilj zaštita divlje faune i flore i ekosustava u Africi, kao i reviziju akcijskog plana za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom; prima na znanje da se u znanstvenoj literaturi navodi da se neke globalne žarišne točke za nove zoonotske bolesti nalaze u Africi; preporučuje da se u velike razvojne projekte i projekte korištenja zemljišta, uz pomoć obnovljenog partnerstva između EU-a i AU-a, izrade i uključe procjene učinka pandemije i novih bolesti na zdravlje te da se reformiraju financijske potpore za korištenje zemljišta kako bi koristi i rizici za biološku raznolikost i zdravlje bili prepoznati i konkretno usmjereni; poziva Komisiju da istraži mogućnost izdavanja smjernica za poduzeća i ulagače iz EU-a aktivne u Africi u vezi s budućom direktivom o dužnoj pažnji za održivo poslovanje (20); poziva EU i Afričku uniju da se zalažu za novo međuvladino partnerstvo u području zdravlja i trgovine čiji je cilj smanjenje rizika od zoonotskih bolesti u međunarodnoj trgovini divljom faunom i florom; naglašava da bi se pri razvoju inicijative NaturAfrica trebalo savjetovati sa svim dionicima i pritom posebnu pozornost posvetiti pravima lokalnih zajednica, autohtonih naroda i žena; ističe da bi u okviru te inicijative trebalo pružiti potporu afričkim vladama i lokalnom stanovništvu u holističkom i sustavnom suzbijanju glavnih uzroka gubitka biološke raznolikosti i uništavanja okoliša, među ostalim nuđenjem potpore za mreže zaštićenih područja kojima se dobro upravlja; poziva na uključivanje ambicioznih odredbi povezanih s biološkom raznolikošću nadahnutih pristupom UN-a „Jedno zdravlje” prilikom modernizacije sporazuma o gospodarskom partnerstvu; smatra da bi EU trebao doprinijeti dovršenju Velikog zelenog zida u Sahelu, koji će znatno doprinijeti zaustavljanju daljnje dezertifikacije, a time i zaštiti prihoda od poljoprivrede; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava da ljudska prava i rodna ravnopravnost moraju biti u središtu pojačane suradnje između EU-a i AU-a, s posebnim naglaskom na utjecaj novih i inovativnih tehnologija na ljudska prava i uključivanje žena u gospodarstvo; ističe potencijal koji digitalna trgovina može imati za napredak i poboljšanje olakšavanja trgovine u Africi te poziva Komisiju da unaprijedi digitalne kapacitete kako bi se olakšala provedba sporazuma o gospodarskom partnerstvu i provedba AfCFTA-e; poziva Komisiju da u suradnji sa svojim globalnim strateškim partnerima razmotri digitalnu agendu EU-a i AU-a; |
| --- | --- |

75.

| 76. | konstatira da razmjena znanja i razvoj vještina u Africi mogu doprinijeti razvoju održivog trgovinskog odnosa; ističe potencijal koji digitalna infrastruktura ima za poticanje afričkog gospodarstva i inovacija na kontinentu; poziva na pojačanu suradnju u pogledu digitalnih programa EU-a i Afričke unije, koji se temelje na načelima demokratskog upravljanja, podupirućim multilateralnim pravilima o e-trgovini, učinkovitim regulatornim mehanizmima u digitalnom području i mehanizmima upravljanja na globalnoj razini za podatke i digitalnu infrastrukturu u čijem je središtu razvoj usmjeren na ljude; prima na znanje uspostavu radne skupine EU-a i Afričke unije za digitalno gospodarstvo; naglašava da bi digitalni odnosi između EU-a i AU-a trebali promicati afričku inicijativu za digitalnu transformaciju i poštovati pravo vlada da zadrže vlasništvo nad podacima i reguliraju svoje digitalno gospodarstvo u skladu sa svojim razvojnim potrebama i u cilju postizanja uravnoteženijeg digitalnog svijeta; poziva EU da podupre poboljšanje digitalizacije afričkih zemalja uz pomoć platformi UNCTAD-a koje su stvorene kako bi se kako bi se osiguralo da digitalne transformacije koriste/pridonose održivom razvoju; naglašava da digitalna transformacija mora biti u skladu s načelima zaštite podataka; |
| --- | --- |

76.

| 77. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Afričkoj uniji, vladama i parlamentima država članica Afričke unije i glavnom tajniku AfCFTA-e. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  SL C 494, 8.12.2021., str. 80.

(2)  (Skupština/AU/Dec.692(XXXI)).

(3)  Odluka iz Kigalija (Skupština/AU/Dec.605 (XXVII)).

(4)  SL C 162, 10.5.2019., str. 9.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0073.

(6)  SL L 347, 30.12.2005., str. 1.

(7)  SL C 474, 24.11.2021., str. 11.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0516.

(9)  SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

(10)  SL C 465, 17.11.2021., str. 11.

(11)  SL C 184, 5.5.2022., str. 2.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0472.

(13)  Članak FAO-a od 11. veljače 2019. naslovljen „FAO calls for urgent action to curb corruption, illicit exploitation of forests” (FAO poziva na hitno djelovanje radi suzbijanja korupcije i nezakonitog iskorištavanja šuma), kojem je pristupljeno 1. lipnja 2022. Dokument je dostupan na sljedećoj adresi: https://www.fao.org/africa/news/detail-news/en/c/1180700/

(14)  Članak Programa UN-a za razvoj u Etiopiji od 13. listopada 2016. pod naslovom „Gender gap costs sub-Saharan Africa $US95 billion a year: New UNDP report” (Rodne razlike u supsaharskoj Africi iznose 95 milijardi USD godišnje: novo izvješće UNDP-a), kojem je pristupljeno 3. lipnja 2022. Dokument je dostupan na sljedećoj adresi:https://www.undp.org/ethiopia/press-releases/gender-gap-costs-sub-saharan-africa-us95-billion-year-new-undp-report.html

(15)  Komunikacija Komisije od 18. veljače 2021.„Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066).

(16)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

(17)  Dokument za raspravu Njemačkog instituta za razvoj iz siječnja 2016. naslovljen „Mogu li pravila o porijeklu biti usklađena u supsaharskoj Africi? Istraživanje iz perspektive političke ekonomije”.

(18)  Dokument za raspravu Njemačkog instituta za razvoj iz siječnja 2016. naslovljen „Mogu li pravila o porijeklu biti usklađena u supsaharskoj Africi? Istraživanje iz perspektive političke ekonomije”.

(19)  Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008 (SL L 303, 31.10.2012., str. 1.).

(20)  uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2022. o dužnoj pažnji za održivo poslovanje i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071).

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/96

---

P9_TA(2022)0268

Budućnost međunarodne investicijske politike EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o budućnosti međunarodne investicijske politike EU-a (2021/2176(INI))

(2023/C 32/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 207. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 207. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1219/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o uspostavi prijelaznih aranžmana za bilateralne sporazume o ulaganjima između država članica i trećih zemalja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1219/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o uspostavi prijelaznih aranžmana za bilateralne sporazume o ulaganjima između država članica i trećih zemalja (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 912/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za upravljanje financijskom odgovornošću povezanom sa sudovima za rješavanje sporova između ulagatelja i države osnovanima međunarodnim sporazumima kojih je Europska unija stranka (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 912/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za upravljanje financijskom odgovornošću povezanom sa sudovima za rješavanje sporova između ulagatelja i države osnovanima međunarodnim sporazumima kojih je Europska unija stranka (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (3),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebno njegovo mišljenje 2/15 od 16. svibnja 2017. o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike Singapura, presudu od 6. ožujka 2018. u predmetu C-284/16 (prethodno pitanje o predmetu Slovačka Republika/Achmea BV), mišljenje 1/17 od 30. travnja 2019. o Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu između Kanade i EU-a i njegovih država članica, presudu od 2. rujna 2021. u predmetu C-741/19 (prethodno pitanje o predmetu Republika Moldova/Komstroy LLC) i presudu od 26. listopada 2021. u predmetu C-109/20 (prethodno pitanje o predmetu Republika Poljska/PL Holdings Sàrl), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebno njegovo mišljenje 2/15 od 16. svibnja 2017. o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike Singapura, presudu od 6. ožujka 2018. u predmetu C-284/16 (prethodno pitanje o predmetu Slovačka Republika/Achmea BV), mišljenje 1/17 od 30. travnja 2019. o Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu između Kanade i EU-a i njegovih država članica, presudu od 2. rujna 2021. u predmetu C-741/19 (prethodno pitanje o predmetu Republika Moldova/Komstroy LLC) i presudu od 26. listopada 2021. u predmetu C-109/20 (prethodno pitanje o predmetu Republika Poljska/PL Holdings Sàrl),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2011. o budućoj europskoj politici međunarodnih ulaganja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2011. o budućoj europskoj politici međunarodnih ulaganja (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2011. o preprekama trgovini i ulaganju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2011. o preprekama trgovini i ulaganju (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2015. o vanjskom utjecaju politike EU-a na području trgovine i ulaganja na inicijative javno-privatnog partnerstva u zemljama izvan EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2015. o vanjskom utjecaju politike EU-a na području trgovine i ulaganja na inicijative javno-privatnog partnerstva u zemljama izvan EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u izvješće Komisije od 6. travnja 2020. o primjeni Uredbe (EU) br. 1219/2012 o uspostavi prijelaznih aranžmana za bilateralne sporazume o ulaganjima između država članica i trećih zemalja (COM(2020)0134), |
| --- | --- |

—

uzimajući u izvješće Komisije od 6. travnja 2020. o primjeni Uredbe (EU) br. 1219/2012 o uspostavi prijelaznih aranžmana za bilateralne sporazume o ulaganjima između država članica i trećih zemalja (COM(2020)0134),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 12. studenoga 2020. o provedbi trgovinskih sporazuma EU-a: 1. siječnja 2019. – 31. prosinca 2019. (COM(2020)0705), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 12. studenoga 2020. o provedbi trgovinskih sporazuma EU-a: 1. siječnja 2019. – 31. prosinca 2019. (COM(2020)0705),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama, donesen 12. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama, donesen 12. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (8), koji je stupio na snagu 1. svibnja 2021., a posebno njegovu Glavu II. o uslugama i ulaganjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (8), koji je stupio na snagu 1. svibnja 2021., a posebno njegovu Glavu II. o uslugama i ulaganjima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o transparentnosti u arbitraži između ulagača i države iz 2014., koja je stupila na snagu 18. listopada 2017. (Konvencija iz Mauricijusa), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o transparentnosti u arbitraži između ulagača i države iz 2014., koja je stupila na snagu 18. listopada 2017. (Konvencija iz Mauricijusa),

| — | uzimajući u obzir sporazume o trgovini i ulaganjima koje je sklopio EU, posebno sporazume „druge generacije” sa zemljama kao što su Kanada, Singapur, Vijetnam i Japan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o trgovini i ulaganjima koje je sklopio EU, posebno sporazume „druge generacije” sa zemljama kao što su Kanada, Singapur, Vijetnam i Japan,

| — | uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030., usvojen 2015., posebno 17 ciljeva održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030., usvojen 2015., posebno 17 ciljeva održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, kako ih je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo 2011. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, kako ih je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo 2011. godine,

| — | uzimajući u obzir Opći komentar br. 24 Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava od 10. kolovoza 2017. o obvezama država u skladu s Međunarodnim paktom o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kad je riječ o poslovnim aktivnostima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći komentar br. 24 Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava od 10. kolovoza 2017. o obvezama država u skladu s Međunarodnim paktom o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kad je riječ o poslovnim aktivnostima,

| — | uzimajući u obzir izvješća Konferencije UN-a o trgovini i razvoju (UNCTAD) o globalnim ulaganjima za 2019., 2020. i 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Konferencije UN-a o trgovini i razvoju (UNCTAD) o globalnim ulaganjima za 2019., 2020. i 2021.,

| — | uzimajući u obzir Okvir UNCTAD-a u pogledu investicijske politike za održivi razvoj iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir UNCTAD-a u pogledu investicijske politike za održivi razvoj iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir bilješke UNCTAD-a o pitanjima koja se odnose na međunarodne ugovore o ulaganju pod naslovom „Postupci rješavanja sporova između investitora i države: činjenice i brojke za 2019. i 2020”., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bilješke UNCTAD-a o pitanjima koja se odnose na međunarodne ugovore o ulaganju pod naslovom „Postupci rješavanja sporova između investitora i države: činjenice i brojke za 2019. i 2020”.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2018. o međunarodnim ulaganjima naslovljen „Društvene koristi i troškovi međunarodnih sporazuma o ulaganju: kritički pregled aspekata i dostupnih empirijskih dokaza”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2018. o međunarodnim ulaganjima naslovljen „Društvene koristi i troškovi međunarodnih sporazuma o ulaganju: kritički pregled aspekata i dostupnih empirijskih dokaza”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument OECD-a iz 2014. o međunarodnim ulaganjima naslovljen „Ugovori o ulaganjima i potraživanja dioničara u vezi s gubicima pretrpljenim zbog gubitaka poduzeća: Uvid iz naprednih sustava korporativnog prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument OECD-a iz 2014. o međunarodnim ulaganjima naslovljen „Ugovori o ulaganjima i potraživanja dioničara u vezi s gubicima pretrpljenim zbog gubitaka poduzeća: Uvid iz naprednih sustava korporativnog prava”,

| — | uzimajući u obzir mandat dodijeljen Radnoj skupini III. UN-ove Komisije za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL) 2017. radi rada na mogućoj reformi rješavanja sporova između ulagača i države, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandat dodijeljen Radnoj skupini III. UN-ove Komisije za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL) 2017. radi rada na mogućoj reformi rješavanja sporova između ulagača i države,

| — | uzimajući u obzir pregovaračke smjernice koje je Vijeće izdalo 2018. kojima se Komisiju ovlašćuje za pregovaranje, u ime EU-a i u okviru UNCITRAL-a, o konvenciji o uspostavi multilateralnog suda za ulaganja za rješavanje ulagačkih sporova te naknadni prijedlog EU-a o tome, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovaračke smjernice koje je Vijeće izdalo 2018. kojima se Komisiju ovlašćuje za pregovaranje, u ime EU-a i u okviru UNCITRAL-a, o konvenciji o uspostavi multilateralnog suda za ulaganja za rješavanje ulagačkih sporova te naknadni prijedlog EU-a o tome,

| — | uzimajući u obzir proces modernizacije Ugovora o energetskoj povelji, koji je pokrenut 2017., i prijedlog teksta EU-a o njemu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proces modernizacije Ugovora o energetskoj povelji, koji je pokrenut 2017., i prijedlog teksta EU-a o njemu,

| — | uzimajući u obzir odluku Italije da se od 1. siječnja 2015. povuče iz Ugovora o energetskoj povelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Italije da se od 1. siječnja 2015. povuče iz Ugovora o energetskoj povelji,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o prestanku bilateralnih ugovora o ulaganjima između država članica Europske unije (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o prestanku bilateralnih ugovora o ulaganjima između država članica Europske unije (9),

| — | uzimajući u obzir Izjavu vlada država članica od 15. siječnja 2019. o pravnim posljedicama presude Suda Europske unije u predmetu Achmea i zaštiti ulaganja u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu vlada država članica od 15. siječnja 2019. o pravnim posljedicama presude Suda Europske unije u predmetu Achmea i zaštiti ulaganja u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Sjedinjenih Američkih Država, Meksika i Kanade koji je stupio na snagu 1. srpnja 2020., a posebno njegovo poglavlje 14. o ulaganjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Sjedinjenih Američkih Država, Meksika i Kanade koji je stupio na snagu 1. srpnja 2020., a posebno njegovo poglavlje 14. o ulaganjima,

| — | uzimajući u obzir Regionalni sveobuhvatni sporazum o gospodarskom partnerstvu Udruženja država jugoistočne Azije, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2022., a posebno njegovo poglavlje 10. o ulaganjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Regionalni sveobuhvatni sporazum o gospodarskom partnerstvu Udruženja država jugoistočne Azije, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2022., a posebno njegovo poglavlje 10. o ulaganjima,

| — | uzimajući u obzir izvješće Radne skupine UN-a za pitanje ljudskih prava i transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća predstavljeno Općoj skupštini UN-a 27. srpnja 2021. naslovljeno „Međunarodni sporazumi o ulaganju usklađeni s ljudskim pravima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Radne skupine UN-a za pitanje ljudskih prava i transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća predstavljeno Općoj skupštini UN-a 27. srpnja 2021. naslovljeno „Međunarodni sporazumi o ulaganju usklađeni s ljudskim pravima”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0166/2022),

| A. | budući da od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona izravna strana ulaganja ostaju u isključivoj nadležnosti Europske unije, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (e), člancima 206. i 207. UFEU-a; budući da reformu međunarodne investicijske politike EU-a treba dodatno ubrzati i ojačati kako bi se riješili trenutačni izazovi; |
| --- | --- |

A.

budući da od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona izravna strana ulaganja ostaju u isključivoj nadležnosti Europske unije, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (e), člancima 206. i 207. UFEU-a; budući da reformu međunarodne investicijske politike EU-a treba dodatno ubrzati i ojačati kako bi se riješili trenutačni izazovi;

| B. | budući da je EU najveće odredište za ulaganja na svijetu i izvor ulaznih i izlaznih međunarodnih ulaganja; budući da ulaganja doprinose održivom gospodarskom rastu EU-a i otvaranju radnih mjesta, iako dostupni empirijski dokazi nisu pokazali izravnu uzročno-posljedičnu vezu između međunarodnih sporazuma o ulaganju i privlačenja izravnih stranih ulaganja; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU najveće odredište za ulaganja na svijetu i izvor ulaznih i izlaznih međunarodnih ulaganja; budući da ulaganja doprinose održivom gospodarskom rastu EU-a i otvaranju radnih mjesta, iako dostupni empirijski dokazi nisu pokazali izravnu uzročno-posljedičnu vezu između međunarodnih sporazuma o ulaganju i privlačenja izravnih stranih ulaganja;

| C. | budući da su globalni tokovi izravnih stranih ulaganja, koji se smanjuju još od 2015., doživjeli drastičan pad 2020. (-38 %) (10) zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da je povećanje izlaznih i ulaznih izravnih stranih ulaganja i dalje ključan element oporavka EU-a i brojnih drugih gospodarstava; |
| --- | --- |

C.

budući da su globalni tokovi izravnih stranih ulaganja, koji se smanjuju još od 2015., doživjeli drastičan pad 2020. (-38 %) (10) zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da je povećanje izlaznih i ulaznih izravnih stranih ulaganja i dalje ključan element oporavka EU-a i brojnih drugih gospodarstava;

| D. | budući da su prema sudskoj praksi Suda Europske unije određeni dijelovi međunarodne investicijske politike EU-a, odnosno neizravna strana ulaganja („portfeljna ulaganja”) i režim kojim se uređuje rješavanje sporova između ulagača i država, u podijeljenoj nadležnosti EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

D.

budući da su prema sudskoj praksi Suda Europske unije određeni dijelovi međunarodne investicijske politike EU-a, odnosno neizravna strana ulaganja („portfeljna ulaganja”) i režim kojim se uređuje rješavanje sporova između ulagača i država, u podijeljenoj nadležnosti EU-a i njegovih država članica;

| E. | budući da je još uvijek na snazi oko 1 500 bilateralnih ugovora o ulaganju koje su države članice ratificirale prije Ugovora iz Lisabona te da uključuju stari model rješavanja sporova između ulagača i države, kao što slučaj i s Ugovorom o energetskoj povelji; budući da na snagu nije stupio još nijedan od međunarodnih sporazuma o ulaganju koje je EU ispregovarao od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

E.

budući da je još uvijek na snazi oko 1 500 bilateralnih ugovora o ulaganju koje su države članice ratificirale prije Ugovora iz Lisabona te da uključuju stari model rješavanja sporova između ulagača i države, kao što slučaj i s Ugovorom o energetskoj povelji; budući da na snagu nije stupio još nijedan od međunarodnih sporazuma o ulaganju koje je EU ispregovarao od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona;

| F. | budući da se europskim zelenim planom želi odgovoriti na izazove klimatskih promjena i uništavanja okoliša; budući da sve politike EU-a moraju doprinositi tim ciljevima, uključujući politiku ulaganja; budući da su potrebna znatna ulaganja diljem svijeta kako bi se ostvarili ciljevi europskog zelenog plana, ispunili UN-ovi ciljevi održivog razvoja te ostvario oporavak od pandemije bolesti COVID-19; budući da su borba protiv klimatskih promjena i uništavanja okoliša te stvaranje privlačnijih uvjeta za ulaganja i potpora poduzećima među šest prioriteta (11) EU-a u razdoblju od 2019. do 2024.; |
| --- | --- |

F.

budući da se europskim zelenim planom želi odgovoriti na izazove klimatskih promjena i uništavanja okoliša; budući da sve politike EU-a moraju doprinositi tim ciljevima, uključujući politiku ulaganja; budući da su potrebna znatna ulaganja diljem svijeta kako bi se ostvarili ciljevi europskog zelenog plana, ispunili UN-ovi ciljevi održivog razvoja te ostvario oporavak od pandemije bolesti COVID-19; budući da su borba protiv klimatskih promjena i uništavanja okoliša te stvaranje privlačnijih uvjeta za ulaganja i potpora poduzećima među šest prioriteta (11) EU-a u razdoblju od 2019. do 2024.;

| G. | budući da bi izravna strana ulaganja i investicijska politika EU-a također trebali imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva otvorene strateške autonomije, diversifikaciji lanaca opskrbe i doprinosu održivom gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta i integraciji u globalne lance vrijednosti te u nastojanju da se za ulagače iz EU-a u inozemstvu promiču uvjeti koji odražavaju razinu otvorenosti koju strani ulagači uživaju u EU-u, uzimajući pritom u obzir stupanj razvoja trećih zemalja i potrebu da se omogući različito postupanje; |
| --- | --- |

G.

budući da bi izravna strana ulaganja i investicijska politika EU-a također trebali imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva otvorene strateške autonomije, diversifikaciji lanaca opskrbe i doprinosu održivom gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta i integraciji u globalne lance vrijednosti te u nastojanju da se za ulagače iz EU-a u inozemstvu promiču uvjeti koji odražavaju razinu otvorenosti koju strani ulagači uživaju u EU-u, uzimajući pritom u obzir stupanj razvoja trećih zemalja i potrebu da se omogući različito postupanje;

| H. | budući da zemljama u razvoju za postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030. svake godine nedostaje 2,5 bilijuna USD financijskih sredstava; budući da su izravna strana ulaganja instrument za financiranje Programa održivog razvoja do 2030. i povezanih ciljeva održivog razvoja; budući da se takvim kapitalom može poduprijeti otvaranje radnih mjesta te socijalna i ekološka poboljšanja kako je utvrđeno u ciljevima održivog razvoja; budući da bi cilj privlačenja ulaganja u kontekstu međunarodnih sporazuma o ulaganju trebao bit tijesno povezan s činjenicom da bi stranke tih sporazuma trebale nastojati poboljšati svoju razinu zaštite okoliša ili radnika, a ne je oslabiti ili smanjiti; |
| --- | --- |

H.

budući da zemljama u razvoju za postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030. svake godine nedostaje 2,5 bilijuna USD financijskih sredstava; budući da su izravna strana ulaganja instrument za financiranje Programa održivog razvoja do 2030. i povezanih ciljeva održivog razvoja; budući da se takvim kapitalom može poduprijeti otvaranje radnih mjesta te socijalna i ekološka poboljšanja kako je utvrđeno u ciljevima održivog razvoja; budući da bi cilj privlačenja ulaganja u kontekstu međunarodnih sporazuma o ulaganju trebao bit tijesno povezan s činjenicom da bi stranke tih sporazuma trebale nastojati poboljšati svoju razinu zaštite okoliša ili radnika, a ne je oslabiti ili smanjiti;

| I. | budući da je cilj taksonomije EU-a olakšati preusmjeravanje ulaganja s neodrživih gospodarskih aktivnosti na one koje su potrebne za postizanje ekološke održivosti, a posebno klimatske neutralnosti u sljedećih 30 godina; |
| --- | --- |

I.

budući da je cilj taksonomije EU-a olakšati preusmjeravanje ulaganja s neodrživih gospodarskih aktivnosti na one koje su potrebne za postizanje ekološke održivosti, a posebno klimatske neutralnosti u sljedećih 30 godina;

| J. | budući da investicijska politika uključuje mjere kao što su uklanjanje nepotrebnih prepreka ulaganjima, praćenje učinka stranih ulaganja na stratešku autonomiju, nacionalnu sigurnost i realno gospodarstvo te osmišljavanje drugih alata za poticanje i olakšavanje izravnih ulaganja u sektore i mjesta u kojima su najpotrebnija; budući da je većina međunarodnih sporazuma o ulaganju usmjerena na zaštitu ulaganja, uz rješavanje sporova između ulagača i države ili bez njega; |
| --- | --- |

J.

budući da investicijska politika uključuje mjere kao što su uklanjanje nepotrebnih prepreka ulaganjima, praćenje učinka stranih ulaganja na stratešku autonomiju, nacionalnu sigurnost i realno gospodarstvo te osmišljavanje drugih alata za poticanje i olakšavanje izravnih ulaganja u sektore i mjesta u kojima su najpotrebnija; budući da je većina međunarodnih sporazuma o ulaganju usmjerena na zaštitu ulaganja, uz rješavanje sporova između ulagača i države ili bez njega;

| K. | budući da se svake godine povećava broj slučajeva rješavanja sporova između ulagača i države, uključujući protiv država članica; budući da je oko 15 % sporova za koje se zna da su pokrenuti protiv država članica 2020. uključivalo sporove unutar EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da se svake godine povećava broj slučajeva rješavanja sporova između ulagača i države, uključujući protiv država članica; budući da je oko 15 % sporova za koje se zna da su pokrenuti protiv država članica 2020. uključivalo sporove unutar EU-a;

| L. | budući da se u većini ugovora o ulaganju ne navodi kako utvrditi „potpunu naknadu” i „poštenu tržišnu vrijednost” ulaganja; budući da su u posljednjem desetljeću vijeća uglavnom tumačila te pojmove primjenom metoda vrednovanja usmjerenih na budućnost koje se temelje na metodama diskontiranog novčanog toka, što je u mnogim slučajevima dovelo do toga da vijeća odlučuju o iznosima kompenzacije koji su mnogo viši od ukupnih iznosa rashoda koje su ulagači stvarno imali u zemljama domaćinima; |
| --- | --- |

L.

budući da se u većini ugovora o ulaganju ne navodi kako utvrditi „potpunu naknadu” i „poštenu tržišnu vrijednost” ulaganja; budući da su u posljednjem desetljeću vijeća uglavnom tumačila te pojmove primjenom metoda vrednovanja usmjerenih na budućnost koje se temelje na metodama diskontiranog novčanog toka, što je u mnogim slučajevima dovelo do toga da vijeća odlučuju o iznosima kompenzacije koji su mnogo viši od ukupnih iznosa rashoda koje su ulagači stvarno imali u zemljama domaćinima;

| M. | budući da je EU globalni predvodnik u reformi politike ulaganja; budući da je od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, na inzistiranje i uz potporu Parlamenta, na europskoj i međunarodnoj razini provedena znatna reforma investicijske politike; budući da je EU pokrenuo i sklopio međunarodne sporazume o ulaganju s partnerskim zemljama, proveo reformu odredbi o zaštiti ulaganja, zamijenio mehanizam rješavanja sporova između ulagača i države sustavom sudova za ulaganja, pokrenuo multilateralne pregovore o sudu za ulaganja, predložio zakonodavstvo za reguliranje stranih subvencija i donio zakonodavstvo za provjeru ulaznih izravnih stranih ulaganja; budući da su ti događaji važni koraci u pravom smjeru za moderniziranu i održivu politiku ulaganja; budući da je još mnogo toga potrebno učiniti kako bi se ostvario napredak u tom programu reformi; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU globalni predvodnik u reformi politike ulaganja; budući da je od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, na inzistiranje i uz potporu Parlamenta, na europskoj i međunarodnoj razini provedena znatna reforma investicijske politike; budući da je EU pokrenuo i sklopio međunarodne sporazume o ulaganju s partnerskim zemljama, proveo reformu odredbi o zaštiti ulaganja, zamijenio mehanizam rješavanja sporova između ulagača i države sustavom sudova za ulaganja, pokrenuo multilateralne pregovore o sudu za ulaganja, predložio zakonodavstvo za reguliranje stranih subvencija i donio zakonodavstvo za provjeru ulaznih izravnih stranih ulaganja; budući da su ti događaji važni koraci u pravom smjeru za moderniziranu i održivu politiku ulaganja; budući da je još mnogo toga potrebno učiniti kako bi se ostvario napredak u tom programu reformi;

| N. | budući da ulagači sve češće za financiranje sudskih sporova pribjegavaju trećim stranama u zamjenu za povrat ili drugi financijski interes u ishodu spora (financiranje koje osigurava treća strana), što je pogoršalo neravnotežu na kojoj se temelji praksa kompenzacije u sudskim sporovima jer su se dodatno smanjili rizici za ulagače koji pokreću spor i time potaknuo porast broja sporova; budući da se financiranjem koje osigurava treća strana može povećati pregovaračka moć tužitelja na štetu zemalja s ograničenim resursima i slabijim regulatornim okvirima; |
| --- | --- |

N.

budući da ulagači sve češće za financiranje sudskih sporova pribjegavaju trećim stranama u zamjenu za povrat ili drugi financijski interes u ishodu spora (financiranje koje osigurava treća strana), što je pogoršalo neravnotežu na kojoj se temelji praksa kompenzacije u sudskim sporovima jer su se dodatno smanjili rizici za ulagače koji pokreću spor i time potaknuo porast broja sporova; budući da se financiranjem koje osigurava treća strana može povećati pregovaračka moć tužitelja na štetu zemalja s ograničenim resursima i slabijim regulatornim okvirima;

| 1. | ističe da ulaganja mogu i trebaju pozitivno utjecati na održivi gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i održivi razvoj te doprinositi ciljevima održivog razvoja; stoga naglašava njihovu važnost za preobrazbu gospodarstva EU-a; ističe da taj pozitivan učinak ovisi o sposobnosti vlada da donose propise u pogledu stranih ulaganja; ističe da ulazna i izlazna ulaganja moraju zadovoljiti potrebe realnog gospodarstva; poziva Komisiju da preispita investicijsku politiku EU-a kako bi se osigurala dosljednost s europskim zelenim planom i ciljevima održivog razvoja te s vrijednostima EU-a, uključujući poštovanje ljudskih prava i socijalnih standarda kako su definirani u europskom stupu socijalnih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da investicijska politika EU-a mora ispuniti očekivanja ulagača i država korisnica te šire gospodarske interese i vanjskopolitičke ciljeve EU-a; podsjeća na svoj zahtjev za integriranim i dosljednim političkim okvirom kojim se promiču visokokvalitetna i održiva ulaganja; pozdravlja napore koje Komisija od 2010. ulaže u reformu investicijske politike Unije u tom smjeru; smatra da je potrebna dodatna reforma međunarodne investicijske politike EU-a kako bi se bolje odgovorilo na razne izazove i nastavila njezina preobrazba u integrirani i koherentni politički okvir; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi međunarodni sporazumi o ulaganju trebali olakšati zelena, rodno osjetljiva i uključiva održiva ulaganja, na odgovarajući način zaštititi ulagače, doprinijeti otpornosti jedinstvenog tržišta, no istodobno zaštititi politički prostor u državama domaćinima, te poticati razmjenu najboljih praksi, vještina i znanja, u skladu sa Smjernicama Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća o društveno odgovornom poslovanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zabrinut je zbog toga što su, prema OECD-u, zemlje u razvoju 2020. imale manjak financijskih sredstava od 1,7 bilijuna USD zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz postojeći manjak od 2,5 bilijuna USD; naglašava da bi politika ulaganja EU-a trebala pomoći zemljama u razvoju, posebno afričkim zemljama, da privuku izravna strana ulaganja i smanje manjak financijskih sredstava za ostvarenje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je poduzećima iz EU-a potrebna odgovarajuća zaštita za njihova ulaganja u inozemstvu; ističe da zaštićena ulaganja, kako su kodificirana u međunarodnim sporazumima EU-a o ulaganju, ne bi smjela uključivati špekulativne oblike ulaganja, financijske instrumente ili portfeljna ulaganja koja se mogu držati u špekulativne svrhe; poziva Komisiju da se nadoveže na nedavne međunarodne sporazume o ulaganju (12) kako bi se instrumenti javnog duga isključili iz njihova područja primjene; smatra da nije potrebna zaštita za financijske instrumente koji se mogu povući u bilo kojem trenutku; traži od Komisije da nastavi ulagati napore u poboljšanje definicije zaštićenih ulaganja kako bi se osiguralo da se međunarodnim sporazumima o ulaganju štite samo ulaganja kojima se u znatnoj mjeri preuzimaju obveze u pogledu kapitala ili drugih resursa tijekom minimalnog broja godina, za koje postoji pretpostavka rizika i očekivana dobit; smatra da bi zaštićena ulaganja trebala uistinu doprinijeti razvoju zemlje domaćina; traži od Komisije i država članica da u definiciji zaštićenih ulaganja u budućim sporazumima uzmu u obzir taj kriterij kako je definiran međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

5.

Pristup tržištu

| 6. | pozdravlja činjenicu da su nedavni sporazumi o ulaganju pozitivno usmjereni na pristup tržištu i liberalizaciju ulaganja te da se njima nastoje ukloniti prepreke za poslovni nastan i poslovanje ulagača iz EU-a na stranim tržištima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da za ulagače iz EU-a u inozemstvu traži uvjete koji odražavaju razinu otvorenosti koju strani ulagači uživaju u EU-u, uzimajući pritom u obzir stupanj razvoja trećih zemalja i potrebu da se omogući različito postupanje; naglašava da se međunarodnim sporazumima o ulaganju treba zaštiti sposobnost država da donose propise u pogledu stranih ulaganja u svojoj jurisdikciji; poziva Komisiju da prati prepreke za poslovni nastan i poslovanje ulagača iz EU-a na stranim tržištima, uključujući diskriminirajuće prakse; pozdravlja usredotočenost Komisije na provedbu postojećih obveza i naglašava da bi se to trebalo primjenjivati i na obveze povezane s ulaganjima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče Komisiju da pri liberalizaciji ulaganja strogo zaštiti prostore politika EU-a i država članica, posebno u području energetike, poljoprivrede, ribarstva, audiovizualnih, telekomunikacijskih i digitalnih pitanja te javnih usluga; naglašava da bi liberalizacija ulaganja trebala ići ruku pod ruku sa zaštitnim mjerama kako bi se izbjeglo pogoršanje gospodarske nestabilnosti, posebno u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava važnost zadržavanja, jačanja i provedbe klauzula u svim sporazumima o ulaganjima kojima se zabranjuje snižavanje standarda jer su one ključne kako bi se izbjegla utrka prema dnu u zemljama koje teže privući strana ulaganja; poziva Komisiju da dodatno analizira učinkovitost takvih klauzula, posebno u zemljama u razvoju, kako bi se osiguralo da su porezna politika i financiranje razvoja usklađeni u cilju podupiranja „utrke prema vrhu”; |
| --- | --- |

9.

Olakšavanje ulaganja

| 10. | ističe da se olakšavanjem ulaganja može doprinijeti otvaranju prilika za ulaganja u zemljama u razvoju, posebno za mala i srednja poduzeća, te postizanju ciljeva održivog razvoja pružanjem pomoći u mobilizaciji viših razina ulaganja radi promicanja uključivog i održivog rasta i smanjenja siromaštva jer se time podupire dugoročna prisutnost stranih ulagača u gospodarstvu domaćinu i poboljšavaju veze između stranih ulagača i lokalnih poduzeća; poziva Komisiju da zemljama u razvoju pruži potporu u poboljšanju investicijske klime u njihovoj nadležnosti, i s pomoću alata za razvojnu suradnju i putem bilateralnih sporazuma; smatra da je olakšavanje ulaganja također dobar instrument za poboljšanje konkurentnosti i gospodarskog rasta EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi se međunarodnim sporazumima o olakšavanju ulaganja trebala podupirati i poticati ulaganja kojima se promiče održivi razvoj i izbjegavaju poticaji za ulaganja koja štete okolišu, klimi ili društvu; napominje da su prihodi od poreza ključni kako bi zemlje u razvoju mogle pružati osnovne javne usluge; potiče Komisiju da na multilateralnoj razini radi na promicanju olakšavanja održivih ulaganja koje ne podrazumijeva konkurentne porezne olakšice; ističe da se uvođenjem inovativnih mjera za olakšavanje ulaganja može doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja pružanjem pomoći u mobilizaciji viših razina ulaganja radi promicanja uključivog i održivog rasta i smanjenja siromaštva jer se time podupire dugoročna prisutnost stranih ulagača u gospodarstvu domaćinu te razvijaju bolje veze između stranih ulagača i lokalnih poduzeća; |
| --- | --- |

11.

| 12. | svjestan je uloge koju je EU preuzeo u pregovorima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o zajedničkoj inicijativi za olakšavanje ulaganja za razvoj; naglašava da u tim pregovorima sudjeluje više od dvije trećine članica WTO-a; smatra da je potreban oprez s obzirom na vrlo široko područje primjene sporazuma o kojem se pregovara; naglašava da je potrebno zajamčiti da se u tim pregovorima poštuju pravila Sporazuma WTO-a iz Marakeša, koja zahtijevaju konsenzus i sveukupnu transparentnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnost općeg pristupa EU-a u pogledu olakšavanja ulaganja na bilateralnoj i multilateralnoj razini, s općim naglaskom na suradnji, uključujući izgradnju kapaciteta i tehničku pomoć, posebno u pogledu potpore digitalizaciji u zemljama u razvoju; pozdravlja rad Komisije na novim samostalnim sporazumima o olakšavanju ulaganja, s naglaskom na podupiranju održivih i uključivih ulaganja; u tom kontekstu traži od Komisije da nastavi pregovore s afričkim partnerima kojima će se izbjeći stvaranje administrativnog opterećenja za zemlje u razvoju, ali i odrediti vrste održivih ulaganja koja će se olakšavati; prima na znanje činjenicu da se o sličnim odredbama o olakšavanju ulaganja pregovara u budućem Protokolu o ulaganju kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi; poziva Komisiju da nastavi podupirati te pregovore; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava pristup Komisije na razini WTO-a da se strogim zaštitnim mehanizmom zajamči da se pravila za olakšavanje ulaganja ne mogu uvoditi u sporove između ulagača i države; smatra da bi se sporovi koji proizlaze iz zajedničke inicijative o olakšavanju ulaganja za razvoj trebali riješiti posredovanjem i suradnjom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da odredbe o olakšavanju ulaganja i na bilateralnoj razini i na razini WTO-a ne bi smjele biti usmjerene samo na stvaranje obveza za javna tijela u zemljama domaćinima, već bi se njima trebale pojasniti i obveze matičnih zemalja i njihovih nacionalnih ulagača u pogledu njihovih ulaganja u inozemstvu; u tom pogledu naglašava da u okvire za olakšavanje ulaganja treba uključiti provedive odredbe u pogledu društveno odgovornog poslovanja, dužne pažnje u području ljudskih prava i okoliša te antikorupcijskih zaštitnih mjera; poziva Komisiju da u sve sporazume o olakšavanju ulaganja s trećim zemljama uvrsti provedivo poglavlje o održivom razvoju te mehanizme praćenja aktivnosti koje se podupiru tokovima izravnih stranih ulaganja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja prijedlog Komisije o instrumentu za rješavanje poremećaja uzrokovanih stranim subvencijama koje predstavljaju nepošten oblik ulaganja te poziva na njegovo brzo donošenje; poziva Komisiju i države članice da se uključe u pregovore na razini WTO-a kako bi se riješio problem narušavanja tržišnog natjecanja, posebno u području industrijskih subvencija; |
| --- | --- |

16.

Jačanje provjere izravnih stranih ulaganja u EU-u

| 17. | pozdravlja stupanje na snagu Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja 2019.; ističe da je cilj tog mehanizma za provjeru uspostaviti suradnju i potencijalno ograničiti strana ulaganja u strateškim sektorima kako bi se zaštitila Unija i njezine države članice te analizirali i provjerili slučajevi u kojima bi stjecanje ili kontrola određenog poduzeća, infrastrukture ili tehnologije moglo dovesti do rizika za sigurnost ili javni poredak u EU-u; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava važnost tog mehanizma kao koraka prema boljem praćenju doprinosa izravnih stranih ulaganja strateškim interesima Europe; poziva Komisiju da u kontekstu svojeg predstojećeg postupka revizije pruži detaljnije podatke o tome podupiru li se ulaznim tokovima izravnih stranih ulaganja održive gospodarske aktivnosti i greenfield ulaganja, da procijeni različite mogućnosti za praćenje aktivnosti koje se podupiru izlaznim tokovima te da procijeni mogućnost daljnjeg određivanja trebaju li se još neki sektori smatrati strateškim sektorima; osim toga, traži od Komisije da istraži mogućnost jačanja mehanizma Unije za provjeru izravnih stranih ulaganja kako bi joj se, uz suglasnost država članica, dala ovlast za blokiranje ulaganja koja predstavljaju rizik za sigurnost i javni poredak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva one države članice koje još nemaju takav nacionalni mehanizam za provjeru izravnih stranih ulaganja da ga uspostave kako bi se zajamčila učinkovitost europske suradnje; |
| --- | --- |

19.

Usklađenost međunarodnih sporazuma o ulaganju s prioritetima EU-a

| 20. | napominje da su mjere zaštite okoliša predmet sve većeg broja sudskih postupaka pred sudovima za ulaganja; žali zbog činjenice da su razne zemlje, uključujući države članice, na sudu u vezi s klimatskim politikama, postupnim ukidanjem fosilnih goriva ili pravednom tranzicijom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da će globalni napori u borbi protiv klimatskih promjena zahtijevati brz prelazak na obnovljivu energiju i brzo djelovanje država kako bi se smanjilo oslanjanje na fosilna goriva; potiče Komisiju i države članice da osiguraju dosljednost između međunarodnih sporazuma o ulaganju i europskog zelenog plana, politika zaštite okoliša, radničkih prava i ljudskih prava tako da iz zaštite ugovora isključe ulaganja u fosilna goriva ili bilo koje druge aktivnosti koje u znatnoj mjeri štete okolišu i ljudskim pravima te da u poglavlja o održivom razvoju uključe odredbe kojima se doprinosi usklađenosti s Pariškim sporazumom, međunarodnim ugovorima o radu i rodnoj ravnopravnosti te odredbe čiji je cilj poboljšanje domaćeg okvira kojim se reguliraju strana ulaganja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sa zabrinutošću primjećuje neujednačenost određenih međunarodnih sporazuma o ulaganju u kojima strani ulagači mogu pokretati investicijske sporove protiv država, dok vlade, radnici i predmetne zajednice ne mogu pokrenuti arbitražni postupak protiv transnacionalnih korporacija koje ne poštuju ljudska prava, javno zdravlje ni zakone o radu i zaštiti okoliša; naglašava da je, slično tome, multilateralni sud za ulaganja namijenjen samo za odlučivanje u predmetima u kojima strani ulagači tuže države; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da čak i u nedostatku sudskih postupaka eksplicitna ili implicitna prijetnja pribjegavanja investicijskim tužbama može ojačati položaj ulagača u pregovorima s državama („učinak odvraćanja”); u tom pogledu naglašava da se nedavnim međunarodnim sporazumima EU-a o ulaganju utvrđuje načelo da vlade imaju pravo donositi propise radi legitimnih ciljeva javne politike (13), među ostalim na način koji može negativno utjecati na funkcioniranje ulaganja ili na očekivanje ulagača u pogledu dobiti; međutim, naglašava da to pravo ne poništava obvezu država da se pridržavaju obveza utvrđenih u međunarodnim sporazumima o ulaganju niti sprečava potraživanja ili naknadu štete vezano uz ulaganja nakon ostvarivanja tog prava; zabrinut je da bi to moglo usporiti donošenje političkih odluka ili ublažiti same odluke; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da bi se zbog toga više javnih sredstava moglo potrošiti na naknade za sektor fosilnih goriva nego što bi to bio slučaj bez prijetnje ulagačkih sporova, zbog čega bi državama bilo skuplje, a time i teže poduzimati mjere za energetsku tranziciju, što predstavlja opću subvenciju za sektor fosilnih goriva na teret poreznih obveznika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da su u brojnim slučajevima arbitraže između ulagača i države poduzeća osporavala mjere za koje su države tvrdile da su ih poduzele kako bi riješile lokalne probleme ili nemire zbog učinka projekta; poziva Komisiju i države članice da u buduće međunarodne sporazume o ulaganju uključe pravo pogođenih trećih strana na procesnu legitimaciju; smatra da bi sudovi trebali slijediti sudsku praksu Međunarodnog suda i smatrati predmete nedopuštenima ako bi činjenična ili zakonska utvrđenja mogla dovesti u pitanje lokalne ili autohtone zajednice koje nisu stranke u sudskim postupcima iz područja ulaganja; traži od Komisije i država članica da u pregovorima o međunarodnim sporazumima o ulaganju i njihovoj provedbi osiguraju transparentnost i podrže uključenost ranjivih lokalnih zajednica, a posebno autohtonih naroda na koje utječu ekstraktivne djelatnosti ili sječa šuma, s obzirom na to da strana ulaganja mogu imati dalekosežne učinke na lokalne zajednice; |
| --- | --- |

25.

Reformirani pristup

| 26. | pozdravlja novi model sporazuma o zaštiti ulaganja, koji je Komisija izradila 2015., kao korak u pravom smjeru; napominje, međutim, da na snagu još nije stupio nijedan sporazum koji ga sadrži; podsjeća na svoje stajalište da EU i njegove države članice ne bi smjele potpisivati ili ratificirati ugovore o zaštiti ulaganja koji uključuju mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i države; naglašava važnost provedbe postupovnih reformi za rješavanje sporova između ulagača i države; pozdravlja činjenicu da sustav sudova za ulaganja uključuje uspostavu stalnog popisa arbitara, žalbeni mehanizam, kodeks ponašanja za arbitre i poboljšanu transparentnost u arbitražnim postupcima; napominje da sustav sudova za ulaganja i dalje predstavlja međunarodnu arbitražu i naglašava da bi, za razliku od nacionalnih sudova, arbitri na popisu sustava sudova za ulaganja pri tumačenju materijalnih odredbi sadržanih u međunarodnim sporazumima o ulaganju imali diskrecijsko pravo ne uzeti nužno u obzir relevantne zakone od javnog interesa; žali zbog toga što bi se arbitri i dalje plaćali od slučaja do slučaja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče Komisiju da u potpunosti podrži i ubrza pregovore o proširenju obveza ulagača i njihovoj provedbi; smatra da obveze ulagača ne bi trebale biti obuhvaćene samo međunarodnim sporazumima EU-a o ulaganju, već bi se trebale primjenjivati i u okviru zasebnih obvezujućih i provedivih međunarodnih instrumenata te snažnih domaćih okvira za dužnu pažnju u pogledu ljudskih prava i okoliša; napominje da bi se napretkom u tim područjima i kontinuiranim jačanjem odredbi iz međunarodnih sporazuma EU-a o ulaganju trebalo osigurati da ulagači iz EU-a u zemljama koje nisu članice EU-a, posebno u zemljama u razvoju, na transparentan način predstave svoje strategije za aktivan doprinos postizanju ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog sporazuma te da podliježu mehanizmima odgovornosti, posebno osiguravanjem pristupa pravosuđu za žrtve u tim zemljama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja odredbe iz međunarodnih sporazuma o ulaganju koje se odnose na obveze u pogledu zaštite okoliša, rada i korporativne odgovornosti za države i ulagače te klauzule kojima se utvrđuje horizontalno načelo da se standardi ne bi smjeli snižavati kako bi se privukla ulaganja; međutim, žali zbog činjenice da reforma obveza ulagača nije išla ukorak s reformom mehanizma za rješavanje sporova između ulagača i države; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da podrže stupanje na snagu instrumenta za transnacionalne korporacije i druga poduzeća u pogledu ljudskih prava (14), koji trenutačno sastavlja Vijeće UN-a za ljudska prava i čiji je cilj reguliranje aktivnosti transnacionalnih kompanija i poduzeća; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja činjenicu da međunarodni sporazumi EU-a o ulaganju koji sadržavaju klauzule o zaštiti ulaganja od 2016. sadržavaju precizniju formulaciju nekih standarda zaštite te pravo na donošenje propisa; ističe da međunarodni sporazumi EU-a o ulaganju ne bi smjeli sadržavati opširne standarde zaštite koji se koriste za osporavanje legitimnih javnih politika; smatra da bi se standardi zaštite trebali posebno usredotočiti na stvaranje jednakih uvjeta za strane i domaće ulagače, sprečavanje i pružanje pravne zaštite u slučajevima kada su ulagači iz EU-a u zemljama koje nisu članice EU-a diskriminirani, uskraćuje im se pristup pravosuđu ili u potpunosti izgube mogućnost korištenja svojeg ulaganja u korist države domaćina, uključujući u razdobljima rata, te jednako tako za ulagače iz trećih zemalja u EU-u; traži od država članica i Komisije da izbjegavaju uključivanje dvosmislene terminologije u normativne klauzule te da nastave preispitivati standarde zaštite na temelju dostupnih dokaza; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava činjenicu da međunarodni sporazumi EU-a o ulaganju o kojima se pregovaralo nakon 2009. i dalje sadržavaju klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti, kojima se sprečava jednostavan raskid ugovora; prima na znanje nedavne pregovore u kojima su se stranke dogovorile o petogodišnjoj klauzuli o vremenskom ograničenju valjanosti u postojećim sporazumima s mogućnošću dogovora o produljenju za dodatnih pet godina ako se ne pronađe zamjena; poziva države članice i druge ugovorne stranke da u postojećim sporazumima neutraliziraju klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti te da ih u novim sporazumima o ulaganjima znatno skrate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da u skladu s međunarodnim običajnim pravom i međunarodnim pravom o ljudskim pravima pojedinci moraju tražiti pravnu zaštitu pred domaćim sudovima prije pokretanja međunarodnog postupka protiv države zbog protupravnih radnji; žali zbog činjenice da se u međunarodnom pravu o ulaganjima obično ne zahtijeva iscrpljivanje domaćih pravnih lijekova; smatra da bi se u međunarodnim sporazumima o ulaganju trebalo zahtijevati da se iscrpe sve mogućnosti pravne zaštite putem nacionalnih pravosudnih sustava prije pribjegavanja arbitražnom sudu, kao što je to slučaj u međunarodnom pravu o ljudskim pravima; naglašava da bi u slučaju ozbiljnog uskraćivanja pravne zaštite na domaćim sudovima strani ulagači trebali moći izravno tražiti međunarodno rješavanje spora; |
| --- | --- |

32.

Ratifikacija međunarodnih sporazuma o ulaganju

| 33. | ističe da se zbog kašnjenja država članica u ratifikaciji međunarodnih sporazuma EU-a o ulaganju odgađa zamjena bilateralnih ugovora o ulaganju transparentnijim i modernijim odredbama kojima se jednako štite svi ulagači iz EU-a u trećim zemljama; poziva države članice da ratificiraju sklopljene sporazume EU-a o ulaganju; poziva EU da surađuje s partnerskim zemljama kako bi se njegovi međunarodni sporazumi o ulaganju, nakon njihova stupanja na snagu, kontinuirano revidirali i poboljšavali, u skladu sa smjernicama iz ovog izvješća; očekuje od država članica da zajamče usklađenost međunarodnih sporazuma o ulaganju s vrijednostima i ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

33.

Naknada štete

| 34. | ističe da metode diskontiranih novčanih tokova, koje se općenito upotrebljavaju za izračun kompenzacija u okviru međunarodnih sporazuma o ulaganju, nisu pouzdana metoda vrednovanja investicijskih projekata koji su u ranoj fazi ili onih s nesigurnim budućim dotocima prihoda; ističe da primjena takvih metoda u arbitražnim vijećima predstavlja znatno odstupanje od ustaljenih načela i praksi za naknadu štete u nacionalnim i međunarodnim pravnim sustavima izvan konteksta međunarodnih sporazuma o ulaganju, kojima se predviđa znatno ograničenije diskrecijsko pravo odlučivanja; ističe da su visoke odštete koje su dodjeljivali sudovi za ulaganja uzrokovale znatan i sve veći financijski teret tuženim državama; ističe da je upotreba metoda vrednovanja koje suci obično koriste vrlo kontroverzna zbog njihova vrlo širokog diskrecijskog prava i oslanjanja na vrlo složene i inherentno špekulativne pretpostavke; poziva Komisiju da temeljito procijeni i osigura korektivna pravila i zaštitne mjere usmjerene na transparentnost u vezi s odredbama kojima se uređuje naknada u međunarodnim sporazumima EU-a o ulaganju, uključujući primjenu strožih klauzula o sprečavanju upotrebe kaznene odštete; poziva na to da se naknada ograniči na razinu nepovratnih troškova te da odražava iznos prihvatljivih izdataka koje su ulagači uistinu pretrpjeli; naglašava da bi se uravnoteženim pristupom, ovisno o slučaju, trebale dodjeljivati naknade štete ispod te gornje granice, uzimajući u obzir kontekstualne elemente poput činjenice da poduzeće nije ispunilo svoje pravne ili ugovorne obveze ili zadaće; |
| --- | --- |

34.

| 35. | navodi da ulagači za financiranje sudskih sporova sve češće pribjegavaju trećim stranama, koje zauzvrat dobiju dio naknade dosuđene u arbitražnoj odluci (financiranje koje osigurava treća strana), što potiče porast broja sporova; svjestan je napretka u povećanju transparentnosti financiranja sporova između ulagača i države koje osiguravaju treće strane; u tom pogledu pozdravlja napore koje je Komisija uložila u nedavne međunarodne sporazume EU-a o ulaganju; poziva Komisiju da u kontekstu međunarodnih pregovora podrži dodatne odredbe kojima se regulira financiranje sporova između ulagača i države koje osiguravaju treće strane kako bi se strogo ograničila ta praksa, kojom se potiču obijesno visoke naknade; |
| --- | --- |

35.

Bilateralni ugovori o ulaganju

| 36. | skreće pozornost na tisuće postojećih bilateralnih ugovora država članica o ulaganju kojima se i dalje štite ulaganja u fosilna goriva, koji sadrže zastarjele odredbe u suprotnosti s ciljevima i vrijednostima EU-a, uključujući preširoke standarde zaštite, slabe zahtjeve u pogledu transparentnosti i rješavanja sporova između ulagača i države, te koji nisu u skladu s prijedlogom EU-a o multilateralnom sudu za ulaganja; stoga poziva države članice da raskinu ili moderniziraju svoje bilateralne ugovore o ulaganju kako bi ih uskladile s reformiranim modelom međunarodnih sporazuma EU-a o ulaganju te s ovim izvješćem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da zajamči potpunu usklađenost svih bilateralnih ugovora o ulaganju koje su sklopile države članice s pravom EU-a te njihovu usklađenost s ciljevima i vrijednostima EU-a; podržava Komisiju u strogoj primjeni uvjeta koji reguliraju ovlaštenje država članica za vođenje pregovora, potpisivanje i sklapanje novih sporazuma, u skladu s moderniziranom investicijskom politikom EU-a i presudama Suda EU-a; podsjeća na obvezu država članica da svoje bilateralne ugovore o ulaganju izmijene u skladu s člankom 351. UFEU-a; traži od Komisije da prati poštovanje tih obveza i redovito izvješćuje Parlament o postignutom napretku; potiče Komisiju da prema potrebi pokrene postupke zbog povrede prava kako bi se zajamčila usklađenost bilateralnih ugovora država članica o ulaganju s pravom EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podržava Komisiju u izradi smjernica za tumačenje koje države članice trebaju slijediti po uzoru na sadržajne i postupovne reforme navedene u ovom izvješću kako bi se osiguralo jedinstveno tumačenje modernizirane investicijske politike EU-a i zajamčila potpuna usklađenost s ciljevima europskog zelenog plana; poziva Komisiju da se tim ažuriranim modelom koristi kao osnovom za odobravanje novih bilateralnih ugovora država članica o ulaganju; |
| --- | --- |

38.

Ugovor o energetskoj povelji

| 39. | ističe da je Ugovor o energetskoj povelji danas najkontroverzniji sporazum o ulaganju na svijetu; podržava napore za modernizaciju tog ugovora i stajalište EU-a da se isključi zaštita za većinu ulaganja u fosilna goriva; smatra, međutim, da stajalište EU-a ne bi smjelo pružati zaštitu ulaganjima u gospodarske aktivnosti koje se u skladu s pravom EU-a smatraju „znatno štetnima” te da bi vremenski okvir za postupno ukidanje zaštite postojećih ulaganja u fosilna goriva trebalo znatno skratiti kako se ne bi ugrozilo postizanje klimatskih ciljeva EU-a; zahtijeva da se u okviru Ugovora o energetskoj povelji okonča rješavanje sporova između ulagača i države; ističe da je za izmjenu Ugovora o energetskoj povelji potrebna jednoglasna odluka svih ugovornih stranaka koje glasuju na godišnjoj konferenciji; zabrinut je zbog toga što Parlament nema istu razinu pristupa pregovaračkim tekstovima pregovora o modernizaciji tog ugovora kao tijekom pregovora o drugim ugovorima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zabrinut je zbog toga što se čini da brojne ugovorne stranke ne dijele ambicije EU-a u području ublažavanja klimatskih promjena, održivog razvoja i energetske tranzicije, unatoč činjenici da su sve također potpisnice Pariškog sporazuma; potiče Komisiju da osigura usklađenost Ugovora o energetskoj povelji s Pariškim sporazumom i ciljevima europskog zelenog plana, no da se istodobno očuva sposobnost EU-a da razvija mjere javne politike u skladu sa svojom obvezom da do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje činjenicu da je Italija 1. siječnja 2015. obavijestila o svojoj odluci o povlačenju iz Ugovora o energetskoj povelji; napominje da zemlje koje su ratificirale Ugovor o energetskoj povelji ili su mu pristupile mogu prekinuti svoje članstvo 12 mjeseci nakon obavijesti o povlačenju; žali zbog toga što su ulaganja ostvarena prije datuma izlaska i dalje zaštićena 20 godina, ali pozdravlja činjenicu da zaštita odmah završava za sva nova ulaganja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče Komisiju da osigura da će revidirani Ugovor o energetskoj povelji zaštiti pravo država da donose propise, biti u skladu s pravom EU-a i investicijskom politikom EU-a, odmah zabraniti ulagačima u fosilna goriva da tuže ugovorne stranke zbog provođenja politika za postupno ukidanje fosilnih goriva u skladu s njihovim obvezama u okviru Pariškog sporazuma te da se zaštita ulaganja pruža samo stvarnim ulagačima, a ne isključivo financijskim ili špekulativnim ulagačima; poziva Komisiju da objavi svoju pravnu studiju u kojoj se analiziraju mogući učinci povlačenja; poziva Komisiju i države članice da počnu s pripremama za koordinirano povlačenje iz Ugovora o energetskoj povelji te za sporazum o isključivanju primjene klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti između voljnih ugovornih stranki radi službenog podnošenja Vijeću i Parlamentu ako se navedeni pregovarački ciljevi ne ostvare do lipnja 2022.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja pojašnjenje Suda Europske unije u presudi u predmetu Komstroy da se odredbe o rješavanju sporova između ulagača i države u Ugovoru o energetskoj povelji ne primjenjuju u slučaju sporova unutar EU-a; napominje da su trenutačno u tijeku najmanje 73 predmeta unutar EU-a, uključujući više od 40 predmeta arbitraže unutar EU-a u vezi s ulaganjima u okviru Ugovora o energetskoj povelji; s velikom zabrinutošću napominje da presuda u predmetu Achmea nije odvratila arbitražne sudove od toga da nastave suditi u ulagačkim sporovima unutar EU-a; potiče Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći kako bi potvrdila te presude u arbitražnim postupcima unutar EU-a koji su u tijeku; stoga traži od država članica i Komisije da među sobom usvoje sporazum o neprimjenjivosti Ugovora o energetskoj povelji na sporove unutar EU-a; podržava zahtjev nekoliko država članica za novu presudu Suda Europske unije i smatra da bi ona trebala ponuditi konačno pojašnjenje tog pitanja kako bi se spriječilo da bilo koje buduće arbitraže unutar EU-a budu dopuštene u skladu s Ugovorom o energetskoj povelji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da, iako će biti teško izvršiti eventualne odluke u predmetima unutar EU-a na sudovima EU-a, predmeti u skladu s pravilima Međunarodnog centra za rješavanje ulagačkih sporova i dalje se mogu izvršavati na sudovima trećih zemalja; napominje da ti sudovi mogu naložiti oduzimanje državne (15) imovine EU-a ili država članica EU-a; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da bi tijekom postupka odabira arbitara za buduće popise sudova za ulaganja trebalo voditi računa o poštovanju presuda sudova EU-a, a posebno Suda Europske unije; |
| --- | --- |

45.

Multilateralni napori za reformu zaštite ulaganja (multilateralni sud za ulaganja)

| 46. | pozdravlja činjenicu da radna skupina UNCITRAL III od 2017. sudjeluje u raspravama o mogućoj multilateralnoj reformi mehanizma za rješavanje sporova između ulagača i države; napominje da se 60 država konsenzusom dogovorilo da se rad UNCITRAL-a mora baviti mogućnostima strukturnih reformi; poziva Komisiju da nastavi konstruktivno sudjelovati u raspravama UNCITRAL-a te da potiče pregovore o temama kao što su zastoj u donošenju propisa, iscrpljivanje pravnih lijekova, prava trećih strana i odštete, kojima je posvećena ograničena pozornost, te da ih uzme u obzir u budućim međunarodnim sporazumima EU-a o ulaganju; poziva Komisiju da pojača svoj rad u UNCITRAL-u kako bi se zaštitila mogućnost država da donose propise i zajamčila potpuna transparentnost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podržava tekuće rasprave radne skupine UNCITRAL III, u kojima EU i njegove države članice nastoje uspostaviti trajni mehanizam za rješavanje ulagačkih sporova: multilateralni sud za ulaganja; pozdravlja činjenicu da je EU u tim pregovorima preuzeo ulogu globalnog predvodnika; naglašava, međutim, da taj prijedlog ne obuhvaća modernizaciju materijalnih standarda zaštite; poziva Komisiju da zajamči da u korpusu prava koje primjenjuju suci multilateralnog suda za ulaganja postoji ravnoteža između tumačenja materijalnih odredbi i prava sadržanih u međunarodnim sporazumima o ulaganju i relevantnih domaćih zakona od javnog interesa koji su demokratski doneseni; traži od Komisije da zajamči da se suci ne plaćaju od slučaja do slučaja; poziva Komisiju da na odgovarajućim međunarodnim forumima potiče reformu i modernizaciju tih standarda; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da u pregovore o multilateralnom sudu za ulaganja uključi uvođenje pravila kojima se na transparentan način utvrđuje naknada koju trebaju platiti države te da se zalaže za stroge metode vrednovanja kojima se u tekućim pregovorima UNCITRAL-a o reformi dopušta samo naknada nepovratnih troškova; |
| --- | --- |

48.

| 49. | oštro kritizira znatno kašnjenje u ratifikaciji i provedbi Konvencije iz Mauricijusa; poziva države članice da bez odgode usvoje prijedlog odluke Vijeća o njezinu sklapanju u ime EU-a; ističe nedavne presude Suda Europske unije o isključivim i podijeljenim nadležnostima u vezi s ratifikacijom međunarodnih ugovora, koje bi mogle pružiti smjernice za deblokiranje ratifikacije te konvencije; |
| --- | --- |

49.

Investicijska politika EU-a koja nadilazi rješavanje sporova između ulagača i države

| 50. | napominje da je 2017., 2019. i 2020. na globalnoj razini raskinuto više međunarodnih ugovora o ulaganju nego što je sklopljeno novih; ističe da nedavno zaključeni megaregionalni međunarodni ugovori o ulaganju primjenjuju sve oprezniji pristup rješavanju sporova između ulagača i države; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva na potporu EU-a u jačanju nacionalnih pravnih sustava i vladavine prava u partnerskim zemljama posredstvom tehničke pomoći na razini EU-a, kojima bi se osiguralo povoljno okruženje za strana ulaganja, uz istodobno rješavanje sustavnih nedostataka koji negativno utječu na održivi razvoj u tim zemljama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče Komisiju da izradi strategiju EU-a za strana ulaganja kako bi se potaknula i zaštitila održiva ulaganja u svim njihovim dimenzijama, bez nužnog oslanjanja na rješavanje sporova između ulagača i države, te da ažurira svoj model zaštite ulaganja iz 2015. u skladu sa zahtjevima iz ove rezolucije kako bi se pružile smjernice za pregovore o novim ili ažuriranim sporazumima EU-a; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  SL L 351, 20.12.2012., str. 40.

(2)  SL L 257, 28.8.2014., str. 121.

(3)  SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

(4)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 34.

(5)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 1.

(6)  SL C 265, 11.8.2017., str. 17.

(7)  SL C 101, 16.3.2018., str. 30.

(8)  SL L 149, 30.4.2021., str. 10.

(9)  SL L 169, 29.5.2020., str. 1.

(10)  Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj, „FDI in Figures” (Izravna strana ulaganja u brojkama), travanj 2021.

(11)  Europski zeleni plan, Europa spremna za digitalno doba, gospodarstvo u interesu građana, snažnija Europa u svijetu, promicanje europskog načina života, novi poticaj europskoj demokraciji.

(12)  Kao što su Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (Prilog 8.b stavak 4., u kojem se javni dug definira kao dužnički instrument bilo koje razine vlasti stranke potpisnice), Sveobuhvatni i progresivni sporazum za transpacifičko partnerstvo i Bilateralni ugovor o ulaganju između Belgijsko-luksemburške gospodarske unije i Kolumbije iz 2009.

(13)  Među ostalim o javnom zdravlju, socijalnim uslugama, javnom obrazovanju, sigurnosti, okolišu ili javnom moralu, socijalnoj zaštiti ili zaštiti potrošača, privatnosti i zaštiti podataka ili promicanju i zaštiti kulturne raznolikosti.

(14)  Pravno obvezujući instrument za reguliranje, u kontekstu međunarodnog prava o ljudskim pravima, djelatnosti transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/hrc/wg-trans-corp/igwg-on-tnc.

(15)  Konvencija o priznavanju i izvršenju stranih arbitražnih odluka, poznata i kao „Arbitražna konvencija iz New Yorka”.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 22. lipnja 2022.

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/108

---

P9_TA(2022)0246

Revizija sustava EU-a za trgovanje emisijama ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i Uredbe (EU) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 32/11)

Amandman 406

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Njegove stranke postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te nastojati ograničiti povišenje temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Njegove stranke postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te nastojati ograničiti povišenje temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju.

| (1) | Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Njegove stranke postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te nastojati ograničiti povišenje temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju.
  Donošenjem Klimatskog pakta iz Glasgowa stranke Pariškog sporazuma potvrdile su da bi se ograničavanjem povećanja globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. postrožiti svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u ambicijama u skladu sa zaključcima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). To bi se trebalo provesti na pravedan način te uz poštovanje načela zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti pojedinih stranaka


  s obzirom na različite nacionalne okolnosti. Revizija sustava Europske unije za trgovanje emisijama (EU ETS), uključujući njegovu rezervu za stabilnost tržišta, jedinstvena je prilika. |
| --- | --- |

(1)

Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Njegove stranke postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te nastojati ograničiti povišenje temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju.
  Donošenjem Klimatskog pakta iz Glasgowa stranke Pariškog sporazuma potvrdile su da bi se ograničavanjem povećanja globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. postrožiti svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u ambicijama u skladu sa zaključcima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). To bi se trebalo provesti na pravedan način te uz poštovanje načela zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti pojedinih stranaka


  s obzirom na različite nacionalne okolnosti. Revizija sustava Europske unije za trgovanje emisijama (EU ETS), uključujući njegovu rezervu za stabilnost tržišta, jedinstvena je prilika.

Amandman 407

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Nakon zaključaka IPCC-a iz njegova izvješća od 7. kolovoza 2021. naslovljenog „Klimatske promjene 2021.: znanstveni dokazi” dodatno je porasla hitnost potrebe da se održi cilj Pariškog sporazuma od 1,5  oC. IPCC je zaključio da će globalna temperatura dosegnuti ili premašiti vrijednost od 1,5  oC ranije nego što se prethodno očekivalo, odnosno u sljedećih 20 godina. Također je zaključio da, ako se emisije stakleničkih plinova odmah i ambiciozno ne smanje, globalno zagrijavanje više neće biti moguće zadržati blizu 1,5  oC ili čak 2 oC. Osim toga, IPCC je u svojem izvješću od 28. veljače 2022. naslovljenom „Klimatske promjene 2022: učinci, prilagodba i ugroženost” potvrdio s vrlo visokom razinom pouzdanosti da su klimatske promjene prijetnja ljudskoj dobrobiti i zdravlju planeta. Svakim daljnjim odlaganjem usklađenog preventivnog globalnog djelovanja za prilagodbu i ublažavanje propustit će se kratkotrajna i prolazna prilika da se osigura budućnost koja je pogodna za život i održiva za sve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Nakon zaključaka IPCC-a iz njegova izvješća od 7. kolovoza 2021. naslovljenog „Klimatske promjene 2021.: znanstveni dokazi” dodatno je porasla hitnost potrebe da se održi cilj Pariškog sporazuma od 1,5  oC. IPCC je zaključio da će globalna temperatura dosegnuti ili premašiti vrijednost od 1,5  oC ranije nego što se prethodno očekivalo, odnosno u sljedećih 20 godina. Također je zaključio da, ako se emisije stakleničkih plinova odmah i ambiciozno ne smanje, globalno zagrijavanje više neće biti moguće zadržati blizu 1,5  oC ili čak 2 oC. Osim toga, IPCC je u svojem izvješću od 28. veljače 2022. naslovljenom „Klimatske promjene 2022: učinci, prilagodba i ugroženost” potvrdio s vrlo visokom razinom pouzdanosti da su klimatske promjene prijetnja ljudskoj dobrobiti i zdravlju planeta. Svakim daljnjim odlaganjem usklađenog preventivnog globalnog djelovanja za prilagodbu i ublažavanje propustit će se kratkotrajna i prolazna prilika da se osigura budućnost koja je pogodna za život i održiva za sve.

Amandman 408

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.b) | Potreba za hitnim djelovanjem još je veća zbog porasta učestalosti i intenziteta ekstremnih vremenskih uvjeta kao izravne posljedice klimatskih promjena. U skladu s podacima UN-ova Ureda za smanjenje rizika od katastrofa, broj zabilježenih katastrofa u svijetu i razmjer globalnih gospodarskih gubitaka u posljednjih 20 godina gotovo se udvostručio, pri čemu je taj porast najvećim dijelom rezultat velikog rasta broja katastrofa povezanih s klimatskim promjenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.b)

Potreba za hitnim djelovanjem još je veća zbog porasta učestalosti i intenziteta ekstremnih vremenskih uvjeta kao izravne posljedice klimatskih promjena. U skladu s podacima UN-ova Ureda za smanjenje rizika od katastrofa, broj zabilježenih katastrofa u svijetu i razmjer globalnih gospodarskih gubitaka u posljednjih 20 godina gotovo se udvostručio, pri čemu je taj porast najvećim dijelom rezultat velikog rasta broja katastrofa povezanih s klimatskim promjenama.

Amandman 409

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.c) | Unija bi zbog hitnosti situacije trebala ulagati veće napore i nametnuti se kao međunarodni predvodnik u borbi protiv klimatskih promjena u skladu s načelom pravednosti i zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti i mogućnosti, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 2. Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.c)

Unija bi zbog hitnosti situacije trebala ulagati veće napore i nametnuti se kao međunarodni predvodnik u borbi protiv klimatskih promjena u skladu s načelom pravednosti i zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti i mogućnosti, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 2. Pariškog sporazuma.

Amandman 410

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.d) | Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi

   (1a)

  potaknuo Komisiju da poduzme hitne i ambiciozne mjere kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5  oC i kako bi se spriječio znatan gubitak biološke raznolikosti, među ostalim uklanjanjem nedosljednosti u aktualnim politikama Unije u pogledu klimatske i okolišne krize te osiguravanjem da svi budući relevantni zakonodavni i proračunski prijedlozi budu potpuno usklađeni s ciljem ograničavanja globalnog zagrijavanja na razinu ispod 1,5  oC i da ne pridonose gubitku biološke raznolikosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.d)

Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi

   (1a)

  potaknuo Komisiju da poduzme hitne i ambiciozne mjere kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5  oC i kako bi se spriječio znatan gubitak biološke raznolikosti, među ostalim uklanjanjem nedosljednosti u aktualnim politikama Unije u pogledu klimatske i okolišne krize te osiguravanjem da svi budući relevantni zakonodavni i proračunski prijedlozi budu potpuno usklađeni s ciljem ograničavanja globalnog zagrijavanja na razinu ispod 1,5  oC i da ne pridonose gubitku biološke raznolikosti.

Amandman 411

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Rješavanje problema povezanih s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma u prvom
  su
  planu u Komunikaciji o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019. (4) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Rješavanje problema povezanih s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma u prvom
  su
  planu u Komunikaciji o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019. (4)

| (2) | Rješavanje problema povezanih s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma
  stoga su
  u prvom planu u Komunikaciji o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019. (4) |
| --- | --- |

(2)

Rješavanje problema povezanih s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma
  stoga su
  u prvom planu u Komunikaciji o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019. (4)

Amandman 412

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | U europskom zelenom planu objedinjen
  je
  sveobuhvatan skup mjera
  i 
  inicijativa koje se uzajamno podupiru
  ,
  a usmjerene su na postizanje klimatske neutralnosti u EU-u do 2050.,
  i 
  utvrđuje
  se nova strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u 
  kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Ta tranzicija
  pritom
  drukčije utječe na
  žene
  i 
  muškarce
  , a posebice utječe na neke skupine u nepovoljnom položaju, kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom
  i
  osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla.
  Stoga ona mora biti pravedna
  i 
  uključiva
  te
  nitko ne smije
  biti
  zapostavljen
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

U europskom zelenom planu objedinjen
  je
  sveobuhvatan skup mjera
  i 
  inicijativa koje se uzajamno podupiru
  ,
  a usmjerene su na postizanje klimatske neutralnosti u EU-u do 2050.,
  i 
  utvrđuje
  se nova strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u 
  kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Ta tranzicija
  pritom
  drukčije utječe na
  žene
  i 
  muškarce
  , a posebice utječe na neke skupine u nepovoljnom položaju, kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom
  i
  osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla.
  Stoga ona mora biti pravedna
  i 
  uključiva
  te
  nitko ne smije
  biti
  zapostavljen
  .

| (3) | Europski zeleni plan polazna
  je
  točka za postizanje cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050.
  i 
  cilja ostvarivanja negativnih emisija nakon toga
  ,
  kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća

   (1a)

  . Njime
  se
  utvrđuje
  nova strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  , a da se pritom nikoga ne zapostavi
  u 
  pravednoj tranziciji kojom se rješava i energetsko siromaštvo
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Ta tranzicija drukčije utječe na
  radnike iz različitih sektora
  i 
  različitih rodova
  , a posebice utječe na neke skupine u nepovoljnom položaju
  i ranjive skupine
  , kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom, osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla
  te osobe i kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom
  .
  Osim toga stvara i poteškoće za neke regije, osobito regije sa strukturnim nedostacima
  i 
  periferne regije
  te
  otoke. Stoga ona mora
  biti
  pravedna i uključiva
  . |
| --- | --- |

(3)

Europski zeleni plan polazna
  je
  točka za postizanje cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050.
  i 
  cilja ostvarivanja negativnih emisija nakon toga
  ,
  kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća

   (1a)

  . Njime
  se
  utvrđuje
  nova strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  , a da se pritom nikoga ne zapostavi
  u 
  pravednoj tranziciji kojom se rješava i energetsko siromaštvo
  . Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Ta tranzicija drukčije utječe na
  radnike iz različitih sektora
  i 
  različitih rodova
  , a posebice utječe na neke skupine u nepovoljnom položaju
  i ranjive skupine
  , kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom, osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla
  te osobe i kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom
  .
  Osim toga stvara i poteškoće za neke regije, osobito regije sa strukturnim nedostacima
  i 
  periferne regije
  te
  otoke. Stoga ona mora
  biti
  pravedna i uključiva
  .

Amandman 413

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | EU sustav trgovanja emisijama kamen je temeljac klimatske politike Unije i predstavlja njezin ključni alat za troškovno učinkovito smanjenje emisija stakleničkih plinova. U skladu s obvezama preuzetima na konferenciji COP26 u Glasgowu u pogledu godišnje revizije nacionalno utvrđenih doprinosa, Komisija bi trebala revidirati svoj nacionalno utvrđeni doprinos kako bi se njime obuhvatili svi sektori uključeni u EU sustav trgovanja emisijama za vrijeme revizije Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

EU sustav trgovanja emisijama kamen je temeljac klimatske politike Unije i predstavlja njezin ključni alat za troškovno učinkovito smanjenje emisija stakleničkih plinova. U skladu s obvezama preuzetima na konferenciji COP26 u Glasgowu u pogledu godišnje revizije nacionalno utvrđenih doprinosa, Komisija bi trebala revidirati svoj nacionalno utvrđeni doprinos kako bi se njime obuhvatili svi sektori uključeni u EU sustav trgovanja emisijama za vrijeme revizije Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 414

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Europski
  zeleni plan postao je još potrebniji i vrjedniji s obzirom na vrlo teške posljedice pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, koje su pokazale da naše društvo i gospodarstvo moraju postati otporniji na vanjske poremećaje i rano djelovati kako bi ih spriječili ili ublažili. Građani Europe i dalje su duboko uvjereni da se to prije svega odnosi na klimatske promjene (5). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Europski
  zeleni plan postao je još potrebniji i vrjedniji s obzirom na vrlo teške posljedice pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, koje su pokazale da naše društvo i gospodarstvo moraju postati otporniji na vanjske poremećaje i rano djelovati kako bi ih spriječili ili ublažili. Građani Europe i dalje su duboko uvjereni da se to prije svega odnosi na klimatske promjene (5).

| (4) | Dobro proveden europski
  zeleni plan postao je još potrebniji i vrjedniji s obzirom na vrlo teške posljedice pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, koje su pokazale da naše društvo i gospodarstvo moraju postati otporniji na vanjske poremećaje i rano djelovati kako bi ih spriječili ili ublažili
  na način koji je pravedan i kojim se nikoga ne zapostavlja, uključujući osobe kojima prijeti energetsko siromaštvo
  . Građani Europe i dalje su duboko uvjereni da se to prije svega odnosi na klimatske promjene (5). |
| --- | --- |

(4)

Dobro proveden europski
  zeleni plan postao je još potrebniji i vrjedniji s obzirom na vrlo teške posljedice pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, koje su pokazale da naše društvo i gospodarstvo moraju postati otporniji na vanjske poremećaje i rano djelovati kako bi ih spriječili ili ublažili
  na način koji je pravedan i kojim se nikoga ne zapostavlja, uključujući osobe kojima prijeti energetsko siromaštvo
  . Građani Europe i dalje su duboko uvjereni da se to prije svega odnosi na klimatske promjene (5).

Amandman 415

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Ostvarenjem ciljeva europskog zelenog plana trebalo bi se osigurati otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i ostvarivanje društvenog napretka za sve. Kako bi bile društveno prihvatljive, klimatske ambicije predložene ovom Direktivom trebale bi biti popraćene jednakim društvenim ambicijama u skladu s europskim stupom socijalnih prava. Program europskog zelenog plana trebao bi predstavljati priliku da se održe i stvore kvalitetna radna mjesta, promiče dostojanstven rad, povećaju standardi rada, ojača socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje, suzbije diskriminacija na radnom mjestu i promiče rodna ravnopravnost. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, mehanizmi za pravednu tranziciju trebali bi nadopunjavati sve predložene mjere u okviru zelenog plana i paketa „Spremni za 55 %”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Ostvarenjem ciljeva europskog zelenog plana trebalo bi se osigurati otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i ostvarivanje društvenog napretka za sve. Kako bi bile društveno prihvatljive, klimatske ambicije predložene ovom Direktivom trebale bi biti popraćene jednakim društvenim ambicijama u skladu s europskim stupom socijalnih prava. Program europskog zelenog plana trebao bi predstavljati priliku da se održe i stvore kvalitetna radna mjesta, promiče dostojanstven rad, povećaju standardi rada, ojača socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje, suzbije diskriminacija na radnom mjestu i promiče rodna ravnopravnost. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, mehanizmi za pravednu tranziciju trebali bi nadopunjavati sve predložene mjere u okviru zelenog plana i paketa „Spremni za 55 %”.

Amandman 416

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b | S obzirom na to da prelazak na održivo gospodarstvo treba kombinirati s održavanjem konkurentnosti Europe i otvaranjem radnih mjesta, za uspjeh europskog zelenog plana ključno je da jedinstveno tržište ne bude preopterećeno dodatnim troškovima prilagodbe poduzeća novom regulatornom okruženju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.b

S obzirom na to da prelazak na održivo gospodarstvo treba kombinirati s održavanjem konkurentnosti Europe i otvaranjem radnih mjesta, za uspjeh europskog zelenog plana ključno je da jedinstveno tržište ne bude preopterećeno dodatnim troškovima prilagodbe poduzeća novom regulatornom okruženju.

Amandman 417

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Unija je Uredbom
  (EU) 2021/1119
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (7) u zakonodavstvo
  uključila
  cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. Tom se uredbom uspostavlja i obveza Unije da na svojem području smanji neto emisije stakleničkih plinova (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Unija je Uredbom
  (EU) 2021/1119
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (7) u zakonodavstvo
  uključila
  cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. Tom se uredbom uspostavlja i obveza Unije da na svojem području smanji neto emisije stakleničkih plinova (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.

| (6) | Uredbom
  (EU) 2021/1119
  Unija je
  u zakonodavstvo
  unijela
  cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050
  . i cilj ostvarivanja negativnih emisija nakon toga
  . Tom se uredbom uspostavlja i obveza Unije da na svojem području smanji neto emisije stakleničkih plinova (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. |
| --- | --- |

(6)

Uredbom
  (EU) 2021/1119
  Unija je
  u zakonodavstvo
  unijela
  cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050
  . i cilj ostvarivanja negativnih emisija nakon toga
  . Tom se uredbom uspostavlja i obveza Unije da na svojem području smanji neto emisije stakleničkih plinova (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.

Amandman 418

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Svi gospodarski sektori trebaju pridonijeti smanjenjima tih emisija. Stoga bi se cilj promicanja smanjenja emisija stakleničkih plinova na način koji je učinkovit u troškovnom i gospodarskom smislu, koji je Direktivom 2003/87/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (8) utvrđen za EU sustav trgovanja emisijama, trebao povećati razmjerno cilju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Svi gospodarski sektori trebaju pridonijeti smanjenjima tih emisija. Stoga bi se cilj promicanja smanjenja emisija stakleničkih plinova na način koji je učinkovit u troškovnom i gospodarskom smislu, koji je Direktivom 2003/87/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (8) utvrđen za EU sustav trgovanja emisijama, trebao povećati razmjerno cilju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030.

| (7) | Svi gospodarski sektori trebaju pridonijeti smanjenjima tih emisija. Stoga bi se cilj promicanja smanjenja emisija stakleničkih plinova na način koji je učinkovit u troškovnom i gospodarskom smislu, koji je Direktivom 2003/87/EZ utvrđen za EU sustav trgovanja emisijama, trebao povećati razmjerno cilju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030.
  , cilju klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilju postizanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

(7)

Svi gospodarski sektori trebaju pridonijeti smanjenjima tih emisija. Stoga bi se cilj promicanja smanjenja emisija stakleničkih plinova na način koji je učinkovit u troškovnom i gospodarskom smislu, koji je Direktivom 2003/87/EZ utvrđen za EU sustav trgovanja emisijama, trebao povećati razmjerno cilju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030.
  , cilju klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilju postizanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119.

Amandman 419

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | EU sustavom trgovanja emisijama trebala bi se poticati proizvodnja u postrojenjima koja djelomično ili u cijelosti smanjuju emisije stakleničkih plinova. Stoga bi opis nekih kategorija djelatnosti u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ trebalo izmijeniti kako bi se jednako postupalo prema postrojenjima u predmetnim sektorima. Nadalje, besplatna dodjela emisijskih jedinica za proizvodnju nekog proizvoda ne bi trebala ovisiti o prirodi proizvodnog procesa. Stoga je potrebno izmijeniti definiciju proizvodâ te, za određene referentne vrijednosti, obuhvaćenih procesa i emisija, kako bi se osigurali jednaki uvjeti za nove i postojeće tehnologije. Potrebno je i odvojiti ažuriranje referentnih vrijednosti za rafinerije od onih za vodik kako bi se uzela u obzir sve veća važnost proizvodnje vodika izvan sektora rafinerija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

EU sustavom trgovanja emisijama trebala bi se poticati proizvodnja u postrojenjima koja djelomično ili u cijelosti smanjuju emisije stakleničkih plinova. Stoga bi opis nekih kategorija djelatnosti u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ trebalo izmijeniti kako bi se jednako postupalo prema postrojenjima u predmetnim sektorima. Nadalje, besplatna dodjela emisijskih jedinica za proizvodnju nekog proizvoda ne bi trebala ovisiti o prirodi proizvodnog procesa. Stoga je potrebno izmijeniti definiciju proizvodâ te, za određene referentne vrijednosti, obuhvaćenih procesa i emisija, kako bi se osigurali jednaki uvjeti za nove i postojeće tehnologije. Potrebno je i odvojiti ažuriranje referentnih vrijednosti za rafinerije od onih za vodik kako bi se uzela u obzir sve veća važnost proizvodnje vodika izvan sektora rafinerija.

| (8) | EU sustavom trgovanja emisijama trebala bi se poticati proizvodnja u postrojenjima koja djelomično ili u cijelosti smanjuju emisije stakleničkih plinova. Stoga bi opis nekih kategorija djelatnosti u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ trebalo izmijeniti kako bi se jednako postupalo prema postrojenjima u predmetnim sektorima. Nadalje, besplatna dodjela emisijskih jedinica za proizvodnju nekog proizvoda ne bi trebala ovisiti o prirodi proizvodnog procesa. Stoga je potrebno izmijeniti definiciju proizvodâ te, za određene referentne vrijednosti, obuhvaćenih procesa i emisija, kako bi se osigurali jednaki uvjeti za nove i postojeće tehnologije. Potrebno je i odvojiti ažuriranje referentnih vrijednosti za rafinerije od onih za vodik kako bi se uzela u obzir sve veća važnost proizvodnje
  zelenog
  vodika izvan sektora rafinerija. |
| --- | --- |

(8)

EU sustavom trgovanja emisijama trebala bi se poticati proizvodnja u postrojenjima koja djelomično ili u cijelosti smanjuju emisije stakleničkih plinova. Stoga bi opis nekih kategorija djelatnosti u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ trebalo izmijeniti kako bi se jednako postupalo prema postrojenjima u predmetnim sektorima. Nadalje, besplatna dodjela emisijskih jedinica za proizvodnju nekog proizvoda ne bi trebala ovisiti o prirodi proizvodnog procesa. Stoga je potrebno izmijeniti definiciju proizvodâ te, za određene referentne vrijednosti, obuhvaćenih procesa i emisija, kako bi se osigurali jednaki uvjeti za nove i postojeće tehnologije. Potrebno je i odvojiti ažuriranje referentnih vrijednosti za rafinerije od onih za vodik kako bi se uzela u obzir sve veća važnost proizvodnje
  zelenog
  vodika izvan sektora rafinerija.

Amandman 420

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a | Pri utvrđivanju načela za određivanje ex ante referentnih vrijednosti u pojedinačnim sektorima i podsektorima Komisija bi se trebala savjetovati s relevantnim dionicima, uključujući u predmetnim sektorima i podsektorima, predstavnicima civilnog društva i Europskim znanstvenim savjetodavnim odborom za klimatske promjene iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/1119. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.a

Pri utvrđivanju načela za određivanje ex ante referentnih vrijednosti u pojedinačnim sektorima i podsektorima Komisija bi se trebala savjetovati s relevantnim dionicima, uključujući u predmetnim sektorima i podsektorima, predstavnicima civilnog društva i Europskim znanstvenim savjetodavnim odborom za klimatske promjene iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/1119.

Amandman 421

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Staklenički plinovi koji se ne ispuštaju izravno u atmosferu trebali bi se smatrati emisijama u okviru EU sustava trgovanja emisijama te bi za te emisije trebalo predati emisijske jedinice, osim ako se skladište u skladišnom geoprostoru u skladu s Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) ili su trajno kemijski vezane u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  provedbenih
  akata u kojima se utvrđuju uvjeti koje treba ispuniti da bi se staklenički plinovi smatrali trajno kemijski vezanima u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom, uključujući prema potrebi uvjet dobivanja certifikata o uklanjanju ugljika ovisno o regulatornim promjenama povezanima s certifikacijom uklanjanja ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Staklenički plinovi koji se ne ispuštaju izravno u atmosferu trebali bi se smatrati emisijama u okviru EU sustava trgovanja emisijama te bi za te emisije trebalo predati emisijske jedinice, osim ako se skladište u skladišnom geoprostoru u skladu s Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) ili su trajno kemijski vezane u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  provedbenih
  akata u kojima se utvrđuju uvjeti koje treba ispuniti da bi se staklenički plinovi smatrali trajno kemijski vezanima u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom, uključujući prema potrebi uvjet dobivanja certifikata o uklanjanju ugljika ovisno o regulatornim promjenama povezanima s certifikacijom uklanjanja ugljika.

| (13) | Staklenički plinovi koji se ne ispuštaju izravno u atmosferu trebali bi se smatrati emisijama u okviru EU sustava trgovanja emisijama te bi za te emisije trebalo predati emisijske jedinice, osim ako se skladište u skladišnom geoprostoru u skladu s Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) ili su trajno kemijski vezane u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem
  . Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  delegiranih
  akata u kojima se utvrđuju uvjeti koje treba ispuniti da bi se staklenički plinovi smatrali trajno kemijski vezanima u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem
  , uključujući prema potrebi uvjet dobivanja certifikata o uklanjanju ugljika ovisno o regulatornim promjenama povezanima s certifikacijom uklanjanja ugljika. |
| --- | --- |

(13)

Staklenički plinovi koji se ne ispuštaju izravno u atmosferu trebali bi se smatrati emisijama u okviru EU sustava trgovanja emisijama te bi za te emisije trebalo predati emisijske jedinice, osim ako se skladište u skladišnom geoprostoru u skladu s Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) ili su trajno kemijski vezane u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem
  . Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  delegiranih
  akata u kojima se utvrđuju uvjeti koje treba ispuniti da bi se staklenički plinovi smatrali trajno kemijski vezanima u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem
  , uključujući prema potrebi uvjet dobivanja certifikata o uklanjanju ugljika ovisno o regulatornim promjenama povezanima s certifikacijom uklanjanja ugljika.

Amandman 422

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.a | U EU sustavu trgovanja emisijama trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri izbjegavati neopravdana izuzeća i mjere kojima se narušava tržišno natjecanje. Dugoročno bi svi sektori trebali imati ulogu u doprinosu postizanju klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. te bi sve emisije CO2 trebale biti obuhvaćene odgovarajućim instrumentima politika Unije. Uključivanjem spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama pridonijelo bi se kružnom gospodarstvu jer bi se poticali recikliranje, ponovna upotreba i popravljanje proizvoda te bi se istovremeno pridonijelo dekarbonizaciji na razini cjelokupnog gospodarstva. Budući da su djelatnosti recikliranja i regeneracije već obuhvaćene EU sustavom trgovanja emisijama, uključivanje spalionica komunalnog otpada ojačalo bi poticaje za održivo gospodarenje otpadom u skladu s hijerarhijom otpada. To bi dopunilo ostale elemente zakonodavstva Unije o otpadu. Osim toga, integracijom spaljivanja otpada u EU sustav trgovanja emisijama stvorili bi se jednaki uvjeti među regijama koje su uključile spaljivanje komunalnog otpada u opseg sustava, čime se smanjuje rizik od porezne konkurencije među regijama. No kako bi se izbjeglo preusmjeravanje otpada iz spalionica komunalnog otpada na odlagališta u Uniji, koja generiraju emisije metana, kao i izvoz u treće zemlje s potencijalno opasnim utjecajem na okoliš, uključivanju spalionica komunalnog otpada u područje primjene Direktive 2003/87/EZ od 1. siječnja 2026. trebala bi prethoditi procjena učinka koja se treba provesti do 31. prosinca 2024. i koja bi, prema potrebi, trebala biti popraćena zakonodavnim prijedlogom za sprečavanje takvog preusmjeravanja otpada i takvih izvoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

13.a

U EU sustavu trgovanja emisijama trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri izbjegavati neopravdana izuzeća i mjere kojima se narušava tržišno natjecanje. Dugoročno bi svi sektori trebali imati ulogu u doprinosu postizanju klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. te bi sve emisije CO2 trebale biti obuhvaćene odgovarajućim instrumentima politika Unije. Uključivanjem spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama pridonijelo bi se kružnom gospodarstvu jer bi se poticali recikliranje, ponovna upotreba i popravljanje proizvoda te bi se istovremeno pridonijelo dekarbonizaciji na razini cjelokupnog gospodarstva. Budući da su djelatnosti recikliranja i regeneracije već obuhvaćene EU sustavom trgovanja emisijama, uključivanje spalionica komunalnog otpada ojačalo bi poticaje za održivo gospodarenje otpadom u skladu s hijerarhijom otpada. To bi dopunilo ostale elemente zakonodavstva Unije o otpadu. Osim toga, integracijom spaljivanja otpada u EU sustav trgovanja emisijama stvorili bi se jednaki uvjeti među regijama koje su uključile spaljivanje komunalnog otpada u opseg sustava, čime se smanjuje rizik od porezne konkurencije među regijama. No kako bi se izbjeglo preusmjeravanje otpada iz spalionica komunalnog otpada na odlagališta u Uniji, koja generiraju emisije metana, kao i izvoz u treće zemlje s potencijalno opasnim utjecajem na okoliš, uključivanju spalionica komunalnog otpada u područje primjene Direktive 2003/87/EZ od 1. siječnja 2026. trebala bi prethoditi procjena učinka koja se treba provesti do 31. prosinca 2024. i koja bi, prema potrebi, trebala biti popraćena zakonodavnim prijedlogom za sprečavanje takvog preusmjeravanja otpada i takvih izvoza.

Amandman 423

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.b | Trebale bi se uzeti u obzir sve emisije stakleničkih plinova koje su uhvaćene i prenesene radi upotrebe s pomoću postupaka hvatanja i upotrebe ugljika koje nisu trajno kemijski vezane u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom i odlaganjem. Ako sve faze postupka, posebno emisije iz spalionica otpada, nisu obuhvaćene mehanizmima određivanja cijene ugljika, oslanjanje na obuhvaćanje emisija na mjestu ispuštanja u atmosferu dovelo bi do podcjenjivanja emisija. Kako bi se reguliralo hvatanje ugljika na način kojim se smanjuju neto emisije, osigurava da se sve emisije uzimaju u obzir i da se izbjegava dvostruko računanje te pritom stvaraju gospodarski poticaji, Komisija bi trebala procijeniti kako obračunati emisije stakleničkih plinova za koje se smatra da su uhvaćeni i upotrijebljeni kako bi postali trajno kemijski vezani u proizvodu na temelju procjene ukupnog životnog ciklusa proizvoda, na primjer ako se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda ili ako takvo razmjerno smanjenje pridonosi inovativnim nacionalnim politikama koje je odobrilo nadležno tijelo predmetne države članice kako bi se osigurala i poticala suradnja među sektorima te bi prema potrebi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog koji uključuje transparentnu usporedivu i pouzdanu metodologiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

13.b

Trebale bi se uzeti u obzir sve emisije stakleničkih plinova koje su uhvaćene i prenesene radi upotrebe s pomoću postupaka hvatanja i upotrebe ugljika koje nisu trajno kemijski vezane u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom i odlaganjem. Ako sve faze postupka, posebno emisije iz spalionica otpada, nisu obuhvaćene mehanizmima određivanja cijene ugljika, oslanjanje na obuhvaćanje emisija na mjestu ispuštanja u atmosferu dovelo bi do podcjenjivanja emisija. Kako bi se reguliralo hvatanje ugljika na način kojim se smanjuju neto emisije, osigurava da se sve emisije uzimaju u obzir i da se izbjegava dvostruko računanje te pritom stvaraju gospodarski poticaji, Komisija bi trebala procijeniti kako obračunati emisije stakleničkih plinova za koje se smatra da su uhvaćeni i upotrijebljeni kako bi postali trajno kemijski vezani u proizvodu na temelju procjene ukupnog životnog ciklusa proizvoda, na primjer ako se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda ili ako takvo razmjerno smanjenje pridonosi inovativnim nacionalnim politikama koje je odobrilo nadležno tijelo predmetne države članice kako bi se osigurala i poticala suradnja među sektorima te bi prema potrebi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog koji uključuje transparentnu usporedivu i pouzdanu metodologiju.

Amandman 424

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.c | U skladu s Uredbom (EU) 2021/1119, prioritet bi trebalo dati izravnim smanjenjima emisija, koje će se morati dopuniti povećanim uklanjanjem CO2 kako bi se postigla klimatska neutralnost. Srednjoročno bi uklanjanje CO2 već moglo pomoći u povećanju ambicije iznad klimatskog cilja Unije za 2030. iz Uredbe (EU) 2021/1119. Stoga bi Komisija trebala ispitati kako se negativne emisije koje nastaju uklanjanjem stakleničkih plinova iz atmosfere te njihovim sigurnim i trajnim skladištenjem, na primjer izravnim hvatanjem iz zraka, mogu uzeti u obzir i poticati u trgovanju emisijama, uključujući predlaganjem jasnog područja primjene te strogih kriterija i zaštitnih mjera kako bi se osiguralo da se takvim uklanjanjem ne samo kompenziraju potrebna smanjenja emisija nego i da ona budu stvarna i trajna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

13.c

U skladu s Uredbom (EU) 2021/1119, prioritet bi trebalo dati izravnim smanjenjima emisija, koje će se morati dopuniti povećanim uklanjanjem CO2 kako bi se postigla klimatska neutralnost. Srednjoročno bi uklanjanje CO2 već moglo pomoći u povećanju ambicije iznad klimatskog cilja Unije za 2030. iz Uredbe (EU) 2021/1119. Stoga bi Komisija trebala ispitati kako se negativne emisije koje nastaju uklanjanjem stakleničkih plinova iz atmosfere te njihovim sigurnim i trajnim skladištenjem, na primjer izravnim hvatanjem iz zraka, mogu uzeti u obzir i poticati u trgovanju emisijama, uključujući predlaganjem jasnog područja primjene te strogih kriterija i zaštitnih mjera kako bi se osiguralo da se takvim uklanjanjem ne samo kompenziraju potrebna smanjenja emisija nego i da ona budu stvarna i trajna.

Amandman 425

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.d | Prema Komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana 26 % emisija metana na našem kontinentu potječe iz otpada. Predviđa se da će odlagališta generirati između 8 i 10 % svih antropogenih emisija stakleničkih plinova do 2025. Unija bi trebala nastojati znatno smanjiti odlaganje otpada u Uniji te bi u svakom slučaju trebala izbjegavati uključivanje spaljivanja otpada u EU sustav trgovanja emisijama u budućnosti, što bi dovelo do nejednakih uvjeta i povećanog odlaganja otpada. Stoga bi Komisija trebala isto tako procijeniti mogućnost i izvedivost uključivanja svih postupaka gospodarenja otpadom, kao što su odlagališta otpada, fermentacija, kompostiranje i mehanička biološka obrada, u EU sustav trgovanja emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

13.d

Prema Komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana 26 % emisija metana na našem kontinentu potječe iz otpada. Predviđa se da će odlagališta generirati između 8 i 10 % svih antropogenih emisija stakleničkih plinova do 2025. Unija bi trebala nastojati znatno smanjiti odlaganje otpada u Uniji te bi u svakom slučaju trebala izbjegavati uključivanje spaljivanja otpada u EU sustav trgovanja emisijama u budućnosti, što bi dovelo do nejednakih uvjeta i povećanog odlaganja otpada. Stoga bi Komisija trebala isto tako procijeniti mogućnost i izvedivost uključivanja svih postupaka gospodarenja otpadom, kao što su odlagališta otpada, fermentacija, kompostiranje i mehanička biološka obrada, u EU sustav trgovanja emisijama.

Amandman 426

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Djelatnost međunarodnog pomorskog prometa, koja se sastoji od putovanja između luka u nadležnosti dviju država članica ili između luke u nadležnosti države članice i luke izvan nadležnosti država članica, jedina je vrsta prijevoza koja nije uključena u prethodne obveze smanjenja emisija stakleničkih plinova Unije. Emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju u jednoj državi članici i završavaju u drugoj državi članici ili trećoj zemlji povećale su se za oko 36 % od 1990. Te emisije čine gotovo 90 % svih Unijinih emisija iz plovidbe jer su emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju i završavaju u istoj državi članici smanjene za 26 % od 1990. U scenariju „bez mjera” predviđa se da će emisije iz djelatnosti međunarodnog pomorskog prometa porasti za oko 14 % od 2015. do 2030. i za 34 % od 2015. do 2050. Ako se utjecaj djelatnosti pomorskog prometa na klimatske promjene poveća u skladu s predviđanjima, ozbiljno bi se dovela u pitanje smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u borbi protiv klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Djelatnost međunarodnog pomorskog prometa, koja se sastoji od putovanja između luka u nadležnosti dviju država članica ili između luke u nadležnosti države članice i luke izvan nadležnosti država članica, jedina je vrsta prijevoza koja nije uključena u prethodne obveze smanjenja emisija stakleničkih plinova Unije. Emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju u jednoj državi članici i završavaju u drugoj državi članici ili trećoj zemlji povećale su se za oko 36 % od 1990. Te emisije čine gotovo 90 % svih Unijinih emisija iz plovidbe jer su emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju i završavaju u istoj državi članici smanjene za 26 % od 1990. U scenariju „bez mjera” predviđa se da će emisije iz djelatnosti međunarodnog pomorskog prometa porasti za oko 14 % od 2015. do 2030. i za 34 % od 2015. do 2050. Ako se utjecaj djelatnosti pomorskog prometa na klimatske promjene poveća u skladu s predviđanjima, ozbiljno bi se dovela u pitanje smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u borbi protiv klimatskih promjena.

| (14) | Djelatnost međunarodnog pomorskog prometa, koja se sastoji od putovanja između luka u nadležnosti dviju država članica ili između luke u nadležnosti države članice i luke izvan nadležnosti država članica, jedina je vrsta prijevoza koja nije uključena u prethodne obveze smanjenja emisija stakleničkih plinova Unije. Emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju u jednoj državi članici i završavaju u drugoj državi članici ili trećoj zemlji povećale su se za oko 36 % od 1990. Te emisije čine gotovo 90 % svih Unijinih emisija iz plovidbe jer su emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju i završavaju u istoj državi članici smanjene za 26 % od 1990. U scenariju „bez mjera” predviđa se da će emisije iz djelatnosti međunarodnog pomorskog prometa porasti za oko 14 % od 2015. do 2030. i za 34 % od 2015. do 2050. Ako se utjecaj djelatnosti pomorskog prometa na klimatske promjene poveća u skladu s predviđanjima, ozbiljno bi se dovela u pitanje smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u borbi protiv klimatskih promjena
  i posljedično tome postizanju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030., cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilja postizanja negativnih emisija nakon toga kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 te cilja Pariškog sporazuma
  . |
| --- | --- |

(14)

Djelatnost međunarodnog pomorskog prometa, koja se sastoji od putovanja između luka u nadležnosti dviju država članica ili između luke u nadležnosti države članice i luke izvan nadležnosti država članica, jedina je vrsta prijevoza koja nije uključena u prethodne obveze smanjenja emisija stakleničkih plinova Unije. Emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju u jednoj državi članici i završavaju u drugoj državi članici ili trećoj zemlji povećale su se za oko 36 % od 1990. Te emisije čine gotovo 90 % svih Unijinih emisija iz plovidbe jer su emisije iz goriva prodanog u Uniji za putovanja koja započinju i završavaju u istoj državi članici smanjene za 26 % od 1990. U scenariju „bez mjera” predviđa se da će emisije iz djelatnosti međunarodnog pomorskog prometa porasti za oko 14 % od 2015. do 2030. i za 34 % od 2015. do 2050. Ako se utjecaj djelatnosti pomorskog prometa na klimatske promjene poveća u skladu s predviđanjima, ozbiljno bi se dovela u pitanje smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u borbi protiv klimatskih promjena
  i posljedično tome postizanju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030., cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilja postizanja negativnih emisija nakon toga kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 te cilja Pariškog sporazuma
  .

Amandman 427

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Međunarodni pomorski promet jedina je vrsta prijevoza koja nije uključena u Unijinu obvezu smanjenja emisija stakleničkih plinova iako je Europski parlament više puta pozivao sve sektore gospodarstva da doprinesu zajedničkim nastojanjima da se tranzicija na nultu neto stopu emisija stakleničkih plinova dovrši što prije, a najkasnije do 2050., u skladu s obvezama koje je Unija preuzela temeljem Pariškog sporazuma. CO2 je i dalje prevladavajući uzrok utjecaja pomorskog prometa na klimu kad se izračuna na temelju stogodišnjeg potencijala globalnog zagrijavanja te na njega otpada 98 % ili, ako se uključi crni ugljik, 91 % ukupnih međunarodnih emisija stakleničkih plinova u ekvivalentima CO2. Međutim, prema izvješću Međunarodne pomorske organizacije (IMO) naslovljenom „Četvrta studija IMO-a o stakleničkim plinovima”, objavljenom 2020., metan (CH4) se povećao za 87 % u razdoblju 2012.–2018. Stoga, te u skladu s amandmanima na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 koje je Europski parlament usvojio 16. rujna 2020., kako bi se globalni sustav podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima na odgovarajući način uzeo u obzir, i emisije CO2, emisije CH4 i dušikov oksid (N2O) trebalo bi uključiti u proširenje EU sustava trgovanja emisijama na djelatnosti pomorskog prometa. U skladu s time bi upravljačko tijelo trebalo osigurati da brodarska društva prate objedinjene podatke o emisijama i izvješćuju o njima, uključujući ispuštanje CO2, CH4 i N2O, kako bi se osigurala dosljednost s Uredbom (EU) .../... [FuelEU Maritime]. Osim toga, Komisija bi do 31. prosinca 2024. trebala ocijeniti učinak koji emisije stakleničkih plinova koje nisu CO2, N2O i CH4 te čestice s potencijalom globalnog zatopljenja imaju na globalnu klimu i izvijestiti o njemu te prema potrebi podnijeti zakonodavni prijedlog o uključivanju tih emisija i čestica iz djelatnosti pomorskog prometa u područje primjene EU sustava trgovanja emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Međunarodni pomorski promet jedina je vrsta prijevoza koja nije uključena u Unijinu obvezu smanjenja emisija stakleničkih plinova iako je Europski parlament više puta pozivao sve sektore gospodarstva da doprinesu zajedničkim nastojanjima da se tranzicija na nultu neto stopu emisija stakleničkih plinova dovrši što prije, a najkasnije do 2050., u skladu s obvezama koje je Unija preuzela temeljem Pariškog sporazuma. CO2 je i dalje prevladavajući uzrok utjecaja pomorskog prometa na klimu kad se izračuna na temelju stogodišnjeg potencijala globalnog zagrijavanja te na njega otpada 98 % ili, ako se uključi crni ugljik, 91 % ukupnih međunarodnih emisija stakleničkih plinova u ekvivalentima CO2. Međutim, prema izvješću Međunarodne pomorske organizacije (IMO) naslovljenom „Četvrta studija IMO-a o stakleničkim plinovima”, objavljenom 2020., metan (CH4) se povećao za 87 % u razdoblju 2012.–2018. Stoga, te u skladu s amandmanima na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 koje je Europski parlament usvojio 16. rujna 2020., kako bi se globalni sustav podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima na odgovarajući način uzeo u obzir, i emisije CO2, emisije CH4 i dušikov oksid (N2O) trebalo bi uključiti u proširenje EU sustava trgovanja emisijama na djelatnosti pomorskog prometa. U skladu s time bi upravljačko tijelo trebalo osigurati da brodarska društva prate objedinjene podatke o emisijama i izvješćuju o njima, uključujući ispuštanje CO2, CH4 i N2O, kako bi se osigurala dosljednost s Uredbom (EU) .../... [FuelEU Maritime]. Osim toga, Komisija bi do 31. prosinca 2024. trebala ocijeniti učinak koji emisije stakleničkih plinova koje nisu CO2, N2O i CH4 te čestice s potencijalom globalnog zatopljenja imaju na globalnu klimu i izvijestiti o njemu te prema potrebi podnijeti zakonodavni prijedlog o uključivanju tih emisija i čestica iz djelatnosti pomorskog prometa u područje primjene EU sustava trgovanja emisijama.

Amandman 428

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Komisija je 2013. donijela strategiju za postupno uključivanje emisija iz pomorskog prometa u politiku Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Kao prvi korak u tom pristupu Unija je u Uredbi (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća (14) uspostavila sustav za praćenje emisija iz pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju, nakon čega će utvrditi ciljeve smanjenja za pomorski sektor i početi primjenjivati tržišno utemeljenu mjeru. U skladu s obvezom suzakonodavaca iz Direktive (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (15) djelovanje Međunarodne pomorske organizacije (IMO) ili Unije trebalo bi početi 2023., uključujući pripremni rad na donošenju i provedbi mjere kojom se osigurava da sektor na odgovarajući način pridonese nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma i koju će svi dionici razmotriti na odgovarajući način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Komisija je 2013. donijela strategiju za postupno uključivanje emisija iz pomorskog prometa u politiku Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Kao prvi korak u tom pristupu Unija je u Uredbi (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća (14) uspostavila sustav za praćenje emisija iz pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju, nakon čega će utvrditi ciljeve smanjenja za pomorski sektor i početi primjenjivati tržišno utemeljenu mjeru. U skladu s obvezom suzakonodavaca iz Direktive (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (15) djelovanje Međunarodne pomorske organizacije (IMO) ili Unije trebalo bi početi 2023., uključujući pripremni rad na donošenju i provedbi mjere kojom se osigurava da sektor na odgovarajući način pridonese nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma i koju će svi dionici razmotriti na odgovarajući način.

| (15) | Komisija je 2013. donijela strategiju za postupno uključivanje emisija iz pomorskog prometa u politiku Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Kao prvi korak u tom pristupu Unija je u Uredbi (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća (14) uspostavila sustav za praćenje emisija iz pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju, nakon čega će utvrditi ciljeve smanjenja za pomorski sektor i početi primjenjivati tržišno utemeljenu mjeru. U skladu s obvezom suzakonodavaca iz Direktive (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (15) djelovanje Međunarodne pomorske organizacije (IMO) ili Unije trebalo bi početi 2023., uključujući pripremni rad na donošenju i provedbi mjere kojom se osigurava da sektor na odgovarajući način pridonese nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma i koju će svi dionici razmotriti na odgovarajući način.
  Kako bi se povećala ekološka učinkovitost mjera Unije i izbjegli nepošteno tržišno natjecanje i poticaji za izbjegavanje mjera, područje primjene Uredbe (EU) 2015/757 trebalo bi se izmijeniti na način da od 1. siječnja 2024. obuhvaća brodove teže od 400 bruto tona. Kako bi se osiguralo da je administrativno opterećenje razmjerno, za brodove koji teže manje od 5 000 bruto tona od brodara bi se trebalo zahtijevati da dostavljaju podatke koji su relevantni za uključivanje takvih brodova u okvir EU sustava trgovanja emisijama od 1. siječnja 2027., posebno o vrsti goriva, faktoru ugljika i gustoći energije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 2013. donijela strategiju za postupno uključivanje emisija iz pomorskog prometa u politiku Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Kao prvi korak u tom pristupu Unija je u Uredbi (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća (14) uspostavila sustav za praćenje emisija iz pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju, nakon čega će utvrditi ciljeve smanjenja za pomorski sektor i početi primjenjivati tržišno utemeljenu mjeru. U skladu s obvezom suzakonodavaca iz Direktive (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća (15) djelovanje Međunarodne pomorske organizacije (IMO) ili Unije trebalo bi početi 2023., uključujući pripremni rad na donošenju i provedbi mjere kojom se osigurava da sektor na odgovarajući način pridonese nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma i koju će svi dionici razmotriti na odgovarajući način.
  Kako bi se povećala ekološka učinkovitost mjera Unije i izbjegli nepošteno tržišno natjecanje i poticaji za izbjegavanje mjera, područje primjene Uredbe (EU) 2015/757 trebalo bi se izmijeniti na način da od 1. siječnja 2024. obuhvaća brodove teže od 400 bruto tona. Kako bi se osiguralo da je administrativno opterećenje razmjerno, za brodove koji teže manje od 5 000 bruto tona od brodara bi se trebalo zahtijevati da dostavljaju podatke koji su relevantni za uključivanje takvih brodova u okvir EU sustava trgovanja emisijama od 1. siječnja 2027., posebno o vrsti goriva, faktoru ugljika i gustoći energije.

Amandman 429

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | U skladu s Direktivom (EU) 2018/410 Komisija bi trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku postignutom u okviru IMO-a u postizanju ambicioznog cilja smanjenja emisija i o popratnim mjerama kako bi se osigurao odgovarajući doprinos sektora pomorskog prometa nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma. U tijeku su nastojanja u okviru IMO-a da se ograniče globalne emisije iz pomorskog prometa, koja bi trebalo poticati. Međutim,
  iako je nedavni napredak postignut
  u okviru IMO-a
  dobrodošao, te mjere neće biti
  dovoljne za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

U skladu s Direktivom (EU) 2018/410 Komisija bi trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku postignutom u okviru IMO-a u postizanju ambicioznog cilja smanjenja emisija i o popratnim mjerama kako bi se osigurao odgovarajući doprinos sektora pomorskog prometa nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma. U tijeku su nastojanja u okviru IMO-a da se ograniče globalne emisije iz pomorskog prometa, koja bi trebalo poticati. Međutim,
  iako je nedavni napredak postignut
  u okviru IMO-a
  dobrodošao, te mjere neće biti
  dovoljne za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma.

| (16) | U skladu s Direktivom (EU) 2018/410 Komisija bi trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku postignutom u okviru IMO-a u postizanju ambicioznog cilja smanjenja emisija i o popratnim mjerama kako bi se osigurao odgovarajući doprinos sektora pomorskog prometa nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma. U tijeku su nastojanja u okviru IMO-a da se ograniče globalne emisije iz pomorskog prometa, koja bi trebalo poticati. Međutim,
  nedavne promjene
  u okviru IMO-a
  nisu
  dovoljne za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma.
  Uzimajući u obzir međunarodni karakter pomorskog prometa Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala dodatno pojačati diplomatske napore kako bi se postigao napredak u pogledu razvoja globalne tržišno utemeljene mjere na razini IMO-a. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s Direktivom (EU) 2018/410 Komisija bi trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku postignutom u okviru IMO-a u postizanju ambicioznog cilja smanjenja emisija i o popratnim mjerama kako bi se osigurao odgovarajući doprinos sektora pomorskog prometa nastojanjima potrebnima za postizanje ciljeva dogovorenih u okviru Pariškog sporazuma. U tijeku su nastojanja u okviru IMO-a da se ograniče globalne emisije iz pomorskog prometa, koja bi trebalo poticati. Međutim,
  nedavne promjene
  u okviru IMO-a
  nisu
  dovoljne za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma.
  Uzimajući u obzir međunarodni karakter pomorskog prometa Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala dodatno pojačati diplomatske napore kako bi se postigao napredak u pogledu razvoja globalne tržišno utemeljene mjere na razini IMO-a.

Amandman 430

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Pristajanje u luke u susjednim zemljama koje nisu članice EU-a radi izbjegavanja troškova moglo bi ozbiljno ugroziti djelotvornost EU sustava trgovanja emisijama u pomorskom sektoru jer se time ne bi smanjile ukupne razine emisija iz pomorskog prometa. Takva pristajanja u luke radi izbjegavanja troškova mogla bi čak i povećati ukupne emisije, posebice kada to izbjegavanje dovodi do duljih putovanja u treće zemlje s nižim ekološkim standardima i iz njih. Stoga bi Komisija od ... [godine nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] nadalje trebala pratiti provedbu poglavlja u pomorskom prometu i moguće trendove u pogledu društava koja žele izbjeći obvezivanje zahtjevima ove Direktive i izvješćivati o njima te bi prema potrebi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog u kojem bi se naveli dokazi o pristajanjima radi izbjegavanja troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Pristajanje u luke u susjednim zemljama koje nisu članice EU-a radi izbjegavanja troškova moglo bi ozbiljno ugroziti djelotvornost EU sustava trgovanja emisijama u pomorskom sektoru jer se time ne bi smanjile ukupne razine emisija iz pomorskog prometa. Takva pristajanja u luke radi izbjegavanja troškova mogla bi čak i povećati ukupne emisije, posebice kada to izbjegavanje dovodi do duljih putovanja u treće zemlje s nižim ekološkim standardima i iz njih. Stoga bi Komisija od ... [godine nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] nadalje trebala pratiti provedbu poglavlja u pomorskom prometu i moguće trendove u pogledu društava koja žele izbjeći obvezivanje zahtjevima ove Direktive i izvješćivati o njima te bi prema potrebi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog u kojem bi se naveli dokazi o pristajanjima radi izbjegavanja troškova.

Amandman 431

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | U
  europskom zelenom planu Komisija je navela da skupom mjera namjerava dodatno smanjiti emisije stakleničkih plinova iz sektora pomorskog prometa kako bi Unija mogla ostvariti svoje ciljeve smanjenja emisija. U tom bi kontekstu trebalo izmijeniti Direktivu 2003/87/EZ kako bi se sektor pomorskog prometa uključio u EU sustav trgovanja emisijama i tako pridonijelo povećanim klimatskim ciljevima Unije i ciljevima Pariškog sporazuma, kojim se od razvijenih zemalja zahtijeva da nastave svojim primjerom predvoditi provedbu ciljeva smanjenja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva, a zemlje u razvoju potiče se da s vremenom prijeđu na ciljeve smanjenja ili ograničavanja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva (16). S obzirom na to da bi se emisije iz međunarodnog zračnog prometa izvan Europe trebale ograničiti od siječnja 2021. na temelju globalnog tržišno utemeljenog djelovanja, ali ne postoji mjera kojom se ograničavaju emisije iz pomorskog prometa ili određuje njihova cijena, primjereno je da se EU sustavom trgovanja emisijama
  obuhvati
  dio emisija iz putovanja između luke u nadležnosti države članice i luke u nadležnosti treće zemlje, pri čemu treća zemlja može odlučiti o odgovarajućim mjerama za drugi dio emisija. Proširenje EU sustava trgovanja emisijama na sektor pomorskog prometa stoga bi trebalo uključivati polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja u luku u nadležnosti države članice iz luke izvan nadležnosti države članice, polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku
  izvan nadležnosti države članice, emisije iz brodova koji obavljaju putovanja u luku u nadležnosti države članice iz luke u nadležnosti države članice i emisije za vrijeme boravka na vezu u luci u
  nadležnosti države članice
  . Taj se pristup smatra praktičnim načinom rješavanja pitanja zajedničkih ali diferenciranih odgovornosti i sposobnosti, što je već dugo poznat problem u kontekstu UNFCCC-a. Obuhvaćanjem dijela emisija iz dolaznih i odlaznih putovanja
  između Unije i 
  trećih zemalja osigurava se učinkovitost EU sustava trgovanja emisijama, posebno jer je utjecaj mjere na okoliš veći nego da je geografsko područje primjene ograničeno na putovanja unutar EU-a te jer
  se
  pritom ograničavaju rizik od pristajanja u luku radi izbjegavanja troškova
  i 
  rizik od premještanja djelatnosti pretovara izvan Unije. Da bi se osiguralo neometano uključivanje tog sektora
  u 
  sustav EU-a za trgovanje
  emisijama,
  predaju emisijskih jedinica brodarskih društava trebalo bi postupno


  povećavati s obzirom na verificirane emisije o kojima je izviješteno
  za
  razdoblje od 2023. do 2025. Kako bi se zaštitio okolišni integritet sustava ako
  se
  u tim godinama preda manja količina emisijskih jedinica u odnosu na verificirane emisije za pomorski promet, trebalo bi poništiti odgovarajući broj emisijskih jedinica nakon što se svake godine utvrdi razlika između verificiranih emisija i predanih emisijskih jedinica. Od 2026. brodarska društva trebala bi predati broj emisijskih jedinica koji odgovara svim njihovim verificiranim emisijama o kojima je izviješteno za prethodnu godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

U
  europskom zelenom planu Komisija je navela da skupom mjera namjerava dodatno smanjiti emisije stakleničkih plinova iz sektora pomorskog prometa kako bi Unija mogla ostvariti svoje ciljeve smanjenja emisija. U tom bi kontekstu trebalo izmijeniti Direktivu 2003/87/EZ kako bi se sektor pomorskog prometa uključio u EU sustav trgovanja emisijama i tako pridonijelo povećanim klimatskim ciljevima Unije i ciljevima Pariškog sporazuma, kojim se od razvijenih zemalja zahtijeva da nastave svojim primjerom predvoditi provedbu ciljeva smanjenja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva, a zemlje u razvoju potiče se da s vremenom prijeđu na ciljeve smanjenja ili ograničavanja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva (16). S obzirom na to da bi se emisije iz međunarodnog zračnog prometa izvan Europe trebale ograničiti od siječnja 2021. na temelju globalnog tržišno utemeljenog djelovanja, ali ne postoji mjera kojom se ograničavaju emisije iz pomorskog prometa ili određuje njihova cijena, primjereno je da se EU sustavom trgovanja emisijama
  obuhvati
  dio emisija iz putovanja između luke u nadležnosti države članice i luke u nadležnosti treće zemlje, pri čemu treća zemlja može odlučiti o odgovarajućim mjerama za drugi dio emisija. Proširenje EU sustava trgovanja emisijama na sektor pomorskog prometa stoga bi trebalo uključivati polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja u luku u nadležnosti države članice iz luke izvan nadležnosti države članice, polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku
  izvan nadležnosti države članice, emisije iz brodova koji obavljaju putovanja u luku u nadležnosti države članice iz luke u nadležnosti države članice i emisije za vrijeme boravka na vezu u luci u
  nadležnosti države članice
  . Taj se pristup smatra praktičnim načinom rješavanja pitanja zajedničkih ali diferenciranih odgovornosti i sposobnosti, što je već dugo poznat problem u kontekstu UNFCCC-a. Obuhvaćanjem dijela emisija iz dolaznih i odlaznih putovanja
  između Unije i 
  trećih zemalja osigurava se učinkovitost EU sustava trgovanja emisijama, posebno jer je utjecaj mjere na okoliš veći nego da je geografsko područje primjene ograničeno na putovanja unutar EU-a te jer
  se
  pritom ograničavaju rizik od pristajanja u luku radi izbjegavanja troškova
  i 
  rizik od premještanja djelatnosti pretovara izvan Unije. Da bi se osiguralo neometano uključivanje tog sektora
  u 
  sustav EU-a za trgovanje
  emisijama,
  predaju emisijskih jedinica brodarskih društava trebalo bi postupno


  povećavati s obzirom na verificirane emisije o kojima je izviješteno
  za
  razdoblje od 2023. do 2025. Kako bi se zaštitio okolišni integritet sustava ako
  se
  u tim godinama preda manja količina emisijskih jedinica u odnosu na verificirane emisije za pomorski promet, trebalo bi poništiti odgovarajući broj emisijskih jedinica nakon što se svake godine utvrdi razlika između verificiranih emisija i predanih emisijskih jedinica. Od 2026. brodarska društva trebala bi predati broj emisijskih jedinica koji odgovara svim njihovim verificiranim emisijama o kojima je izviješteno za prethodnu godinu.

| (17) | Emisije stakleničkih plinova iz pomorskog sektora čine otprilike 2,5  % emisija Unije. Nedostatak odlučnog djelovanja u okviru IMO-a usporilo je inovacije i uvođenje potrebnih mjera za smanjenje emisija u sektoru. U
  europskom zelenom planu Komisija je navela da skupom mjera namjerava dodatno smanjiti emisije stakleničkih plinova iz sektora pomorskog prometa kako bi Unija mogla ostvariti svoje ciljeve smanjenja emisija. U tom bi kontekstu trebalo izmijeniti Direktivu 2003/87/EZ kako bi se sektor pomorskog prometa uključio u EU sustav trgovanja emisijama i tako
  razmjerno
  pridonijelo povećanim klimatskim ciljevima Unije i ciljevima Pariškog sporazuma, kojim se od razvijenih zemalja zahtijeva da nastave svojim primjerom predvoditi provedbu ciljeva smanjenja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva, a zemlje u razvoju potiče se da s vremenom prijeđu na ciljeve smanjenja ili ograničavanja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva (16).
  Od 2024. trebala bi se u potpunosti provoditi predaja emisijskih jedinica brodarskih društava te bi ona trebala predati broj emisijskih jedinica koji odgovara svim njihovim verificiranim emisijama o kojima je izviješteno za prethodnu godinu.
  S obzirom na to da bi se emisije iz međunarodnog zračnog prometa izvan Europe trebale ograničiti od siječnja 2021. na temelju globalnog tržišno utemeljenog djelovanja, ali ne postoji mjera kojom se ograničavaju emisije iz pomorskog prometa ili određuje njihova cijena, primjereno je da se EU sustavom trgovanja emisijama
  obuhvate te emisije i istovremeno osiguraju odstupanja pod strogim uvjetima ako treće zemlje preuzmu odgovornost za te emisije ili da se uspostavi tržišno utemeljena mjera IMO-a koja obuhvaća
  dio emisija iz putovanja između luke u nadležnosti države članice i luke u nadležnosti treće zemlje, pri čemu treća zemlja može odlučiti o odgovarajućim mjerama za drugi dio emisija. Proširenje EU sustava trgovanja emisijama na sektor pomorskog prometa
  od 2027. nadalje
  stoga bi trebalo uključivati
  emisije iz putovanja u treće zemlje i iz njih, istovremeno osiguravajući odstupanja za
  polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja u luku u nadležnosti države članice iz luke izvan nadležnosti države članice, polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku
  izvan
  nadležnosti države članice
  pod strogim uvjetima
  ,
  posebno ako treća zemlja ima uspostavljen mehanizam određivanja cijene ugljika ili je bilateralnim ili multilateralnim sporazumom
  između Unije i 
  jedne ili više


  trećih zemalja uspostavila mehanizam određivanja cijene ugljika povezan s EU sustavom trgovanja emisijama u skladu s člankom 25. Direktive 2003/87/EZ kako bi
  se
  emisije ograničile
  i 
  smanjile na razinu koja je najmanje jednaka onoj
  u 
  okviru EU sustava trgovanja
  emisijama,
  odnosno obvezujući mehanizam
  za
  ograničavanje, smanjenje i određivanje cijene emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, čime bi
  se
  postiglo smanjenje apsolutnih emisija koje je najmanje jednako slučaju da 100 % tih emisija podliježe EU sustavu trgovanja emisijama ili da najmanje razvijena zemlja ili mala otočna država ima BDP po stanovniku koji nije jednak ili veći
  od
  prosjeka Unije te uključuje te emisije u svoje nacionalno utvrđene doprinose u okviru Pariškog sporazuma
  . |
| --- | --- |

(17)

Emisije stakleničkih plinova iz pomorskog sektora čine otprilike 2,5  % emisija Unije. Nedostatak odlučnog djelovanja u okviru IMO-a usporilo je inovacije i uvođenje potrebnih mjera za smanjenje emisija u sektoru. U
  europskom zelenom planu Komisija je navela da skupom mjera namjerava dodatno smanjiti emisije stakleničkih plinova iz sektora pomorskog prometa kako bi Unija mogla ostvariti svoje ciljeve smanjenja emisija. U tom bi kontekstu trebalo izmijeniti Direktivu 2003/87/EZ kako bi se sektor pomorskog prometa uključio u EU sustav trgovanja emisijama i tako
  razmjerno
  pridonijelo povećanim klimatskim ciljevima Unije i ciljevima Pariškog sporazuma, kojim se od razvijenih zemalja zahtijeva da nastave svojim primjerom predvoditi provedbu ciljeva smanjenja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva, a zemlje u razvoju potiče se da s vremenom prijeđu na ciljeve smanjenja ili ograničavanja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva (16).
  Od 2024. trebala bi se u potpunosti provoditi predaja emisijskih jedinica brodarskih društava te bi ona trebala predati broj emisijskih jedinica koji odgovara svim njihovim verificiranim emisijama o kojima je izviješteno za prethodnu godinu.
  S obzirom na to da bi se emisije iz međunarodnog zračnog prometa izvan Europe trebale ograničiti od siječnja 2021. na temelju globalnog tržišno utemeljenog djelovanja, ali ne postoji mjera kojom se ograničavaju emisije iz pomorskog prometa ili određuje njihova cijena, primjereno je da se EU sustavom trgovanja emisijama
  obuhvate te emisije i istovremeno osiguraju odstupanja pod strogim uvjetima ako treće zemlje preuzmu odgovornost za te emisije ili da se uspostavi tržišno utemeljena mjera IMO-a koja obuhvaća
  dio emisija iz putovanja između luke u nadležnosti države članice i luke u nadležnosti treće zemlje, pri čemu treća zemlja može odlučiti o odgovarajućim mjerama za drugi dio emisija. Proširenje EU sustava trgovanja emisijama na sektor pomorskog prometa
  od 2027. nadalje
  stoga bi trebalo uključivati
  emisije iz putovanja u treće zemlje i iz njih, istovremeno osiguravajući odstupanja za
  polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja u luku u nadležnosti države članice iz luke izvan nadležnosti države članice, polovinu emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku
  izvan
  nadležnosti države članice
  pod strogim uvjetima
  ,
  posebno ako treća zemlja ima uspostavljen mehanizam određivanja cijene ugljika ili je bilateralnim ili multilateralnim sporazumom
  između Unije i 
  jedne ili više


  trećih zemalja uspostavila mehanizam određivanja cijene ugljika povezan s EU sustavom trgovanja emisijama u skladu s člankom 25. Direktive 2003/87/EZ kako bi
  se
  emisije ograničile
  i 
  smanjile na razinu koja je najmanje jednaka onoj
  u 
  okviru EU sustava trgovanja
  emisijama,
  odnosno obvezujući mehanizam
  za
  ograničavanje, smanjenje i određivanje cijene emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, čime bi
  se
  postiglo smanjenje apsolutnih emisija koje je najmanje jednako slučaju da 100 % tih emisija podliježe EU sustavu trgovanja emisijama ili da najmanje razvijena zemlja ili mala otočna država ima BDP po stanovniku koji nije jednak ili veći
  od
  prosjeka Unije te uključuje te emisije u svoje nacionalno utvrđene doprinose u okviru Pariškog sporazuma
  .

Amandman 432

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Negativni učinci klimatskih promjena utječu na poštovanje ljudskih prava, uključujući pravo na hranu, vodu, sanitarne uvjete, zdravlje, pristojno stanovanje i život. U Pariškom sporazumu kao treći stup djelovanja u području klime postavljena je šteta i gubitak koji nerazmjerno pogađaju osobe koje žive u osjetljivim uvjetima, autohtone narode, žene, djecu i osobe s invaliditetom. Zemlje s niskim dohotkom, zemlje s nižim srednjim dohotkom i najslabije razvijene zemlje najosjetljivije su na posljedice klimatskih promjena. Iako one veoma malo ili čak zanemarivo doprinose stakleničkim plinovima u atmosferi, često su izloženiji utjecaju klimatskih promjena, posebno s obzirom na stanje njihove infrastrukture i životne uvjete njihova stanovništva. Te su zemlje sada u katastrofalnoj situaciji zbog kombinacije globalnog neuspjeha u ograničavanju emisija stakleničkih plinova, što još više povećava njihove potrebe za prilagodbom i troškove, i krize javnih financija uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 i povezane „pandemije duga”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Negativni učinci klimatskih promjena utječu na poštovanje ljudskih prava, uključujući pravo na hranu, vodu, sanitarne uvjete, zdravlje, pristojno stanovanje i život. U Pariškom sporazumu kao treći stup djelovanja u području klime postavljena je šteta i gubitak koji nerazmjerno pogađaju osobe koje žive u osjetljivim uvjetima, autohtone narode, žene, djecu i osobe s invaliditetom. Zemlje s niskim dohotkom, zemlje s nižim srednjim dohotkom i najslabije razvijene zemlje najosjetljivije su na posljedice klimatskih promjena. Iako one veoma malo ili čak zanemarivo doprinose stakleničkim plinovima u atmosferi, često su izloženiji utjecaju klimatskih promjena, posebno s obzirom na stanje njihove infrastrukture i životne uvjete njihova stanovništva. Te su zemlje sada u katastrofalnoj situaciji zbog kombinacije globalnog neuspjeha u ograničavanju emisija stakleničkih plinova, što još više povećava njihove potrebe za prilagodbom i troškove, i krize javnih financija uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 i povezane „pandemije duga”.

Amandman 433

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisija, Vijeće i Europski parlament trebali bi surađivati s trećim zemljama kako bi olakšali prihvaćanje odredaba Direktive 2003/87/EZ u vezi s djelatnostima pomorskog prometa i ojačali međunarodnu suradnju u tom području. Komisija, Vijeće i Europski parlament istovremeno bi trebali raditi na jačanju globalnih mjera u okviru IMO-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17b)

Komisija, Vijeće i Europski parlament trebali bi surađivati s trećim zemljama kako bi olakšali prihvaćanje odredaba Direktive 2003/87/EZ u vezi s djelatnostima pomorskog prometa i ojačali međunarodnu suradnju u tom području. Komisija, Vijeće i Europski parlament istovremeno bi trebali raditi na jačanju globalnih mjera u okviru IMO-a.

Amandman 434

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17c) | Za provedbu Pariškog sporazuma potrebna su znatna financijska sredstva, a Unija se i dalje zalaže za davanje doprinosa cilju razvijenih zemalja da zajednički mobiliziraju 100 milijardi USD godišnje iz različitih izvora počevši od 2020. za potporu zemljama u razvoju. Odluka donesena na 24. sastanku Konferencije stranaka (COP24) o ambicioznijem cilju od 2025. nadalje, povrh trenutačne obveze, korak je u pravom smjeru, ali stvarne obveze razvijenih zemalja i dalje su daleko od zajedničkog cilja, a prazninu koja iz toga proizlazi trebalo bi popuniti. Unija i njezine države članice trebale bi povećati svoje zalaganje za mobilizaciju međunarodnog financiranja u području klime namijenjenog zemljama u razvoju i izradu međunarodnog plana u kojem se navodi pošten udio svake razvijene zemlje u financijskoj obvezi u iznosu od 100 milijardi USD i mehanizmi kojima se osigurava da će se obveze ispuniti. Od 2025. nadalje gospodarstva u usponu trebala bi doprinositi kako bi se povećao iznos međunarodnih financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena u budućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17c)

Za provedbu Pariškog sporazuma potrebna su znatna financijska sredstva, a Unija se i dalje zalaže za davanje doprinosa cilju razvijenih zemalja da zajednički mobiliziraju 100 milijardi USD godišnje iz različitih izvora počevši od 2020. za potporu zemljama u razvoju. Odluka donesena na 24. sastanku Konferencije stranaka (COP24) o ambicioznijem cilju od 2025. nadalje, povrh trenutačne obveze, korak je u pravom smjeru, ali stvarne obveze razvijenih zemalja i dalje su daleko od zajedničkog cilja, a prazninu koja iz toga proizlazi trebalo bi popuniti. Unija i njezine države članice trebale bi povećati svoje zalaganje za mobilizaciju međunarodnog financiranja u području klime namijenjenog zemljama u razvoju i izradu međunarodnog plana u kojem se navodi pošten udio svake razvijene zemlje u financijskoj obvezi u iznosu od 100 milijardi USD i mehanizmi kojima se osigurava da će se obveze ispuniti. Od 2025. nadalje gospodarstva u usponu trebala bi doprinositi kako bi se povećao iznos međunarodnih financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena u budućnosti.

Amandman 435

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17d) | Komisija bi trebala pomoći zemljama u razvoju i povećati svoju potporu tim zemljama, među ostalim primjenom EU sustava trgovanja emisijskim jedinicama, kako bi se ojačala njihova sposobnost prilagodbe i otpornost u pogledu klimatskih promjena. Zajedničkim preuzimanjem obveza Unije za potporu djelovanju u području klime u zemljama u razvoju povećao bi se njezin utjecaj u pregovorima u okviru UNFCCC-a, dok bi se doprinosom u okviru Zelenog klimatskog fonda također potaknulo druge zemlje da tom fondu pridonesu dio prihoda od vlastitih sustava određivanja cijena ugljika. Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ispituje potrebe zemalja u razvoju u pogledu dekarbonizacije procjenom emisija stakleničkih plinova u sektorima koji odgovaraju sektorima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama i mehanizmom za ugljičnu prilagodbu na granicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17d)

Komisija bi trebala pomoći zemljama u razvoju i povećati svoju potporu tim zemljama, među ostalim primjenom EU sustava trgovanja emisijskim jedinicama, kako bi se ojačala njihova sposobnost prilagodbe i otpornost u pogledu klimatskih promjena. Zajedničkim preuzimanjem obveza Unije za potporu djelovanju u području klime u zemljama u razvoju povećao bi se njezin utjecaj u pregovorima u okviru UNFCCC-a, dok bi se doprinosom u okviru Zelenog klimatskog fonda također potaknulo druge zemlje da tom fondu pridonesu dio prihoda od vlastitih sustava određivanja cijena ugljika. Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ispituje potrebe zemalja u razvoju u pogledu dekarbonizacije procjenom emisija stakleničkih plinova u sektorima koji odgovaraju sektorima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama i mehanizmom za ugljičnu prilagodbu na granicama.

Amandman 436

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.e) | Unija i njezine države članice izdvajaju najveći dio javnih financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena. Financiranje djelovanja u području klime od ključne je važnosti jer mnoge zemlje u razvoju imaju uvjetovane nacionalno utvrđene doprinose, čije ostvarenje ovisi o financijskoj potpori. Komisija bi trebala podupirati zemlje u razvoju u dekarbonizaciji njihovih industrija, posebno u onim sektorima koji odgovaraju sektorima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama i mehanizmom za ugljičnu prilagodbu na granicama, kako bi im se olakšalo postizanje ciljeva smanjenja emisija u cijelom gospodarstvu u skladu s Pariškim sporazumom. Kao prioritet potrebno je usmjeriti napore na potrebe najslabije razvijenih zemalja primjenom emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama za financiranje djelovanja u području klime, posebice za prilagodbu na učinke klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.e)

Unija i njezine države članice izdvajaju najveći dio javnih financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena. Financiranje djelovanja u području klime od ključne je važnosti jer mnoge zemlje u razvoju imaju uvjetovane nacionalno utvrđene doprinose, čije ostvarenje ovisi o financijskoj potpori. Komisija bi trebala podupirati zemlje u razvoju u dekarbonizaciji njihovih industrija, posebno u onim sektorima koji odgovaraju sektorima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama i mehanizmom za ugljičnu prilagodbu na granicama, kako bi im se olakšalo postizanje ciljeva smanjenja emisija u cijelom gospodarstvu u skladu s Pariškim sporazumom. Kao prioritet potrebno je usmjeriti napore na potrebe najslabije razvijenih zemalja primjenom emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama za financiranje djelovanja u području klime, posebice za prilagodbu na učinke klimatskih promjena.

Amandman 437

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.f) | Za obnovu flota brodova klase leda i razvoj inovativne tehnologije koja smanjuje emisije takvih brodova tijekom plovidbe u zimskim uvjetima bit će potrebno vrijeme i financijska potpora. Trenutačno dizajn koji omogućuje brodovima klase leda da plove u uvjetima leda ima za posljedicu to da takvi brodovi u uvjetima leda proizvode više emisija kako na otvorenom moru tako i u plovidbi od brodova slične veličine dizajniranih za plovidbu samo na otvorenom moru. U prosjeku brodovi klase leda, kad plove na otvorenom moru, troše između 2 i 5 % više goriva od brodova slične veličine dizajniranih za plovidbu samo na otvorenom moru. Stoga bi u skladu s ovom Direktivom trebalo provesti metodu za koju nije bitna zastava pod kojom brod plovi kako bi se uzeli u obzir uvjeti leda u sjevernim dijelovima Unije, čime bi se omogućilo smanjenje emisijskih jedinica koje brodarska društva trebaju predati do 31. prosinca 2029. na temelju klase leda svojih brodova ili plovidbe u uvjetima leda, ili oboje. U skladu s time brodarska društva trebala bi od 2030. nadalje imati obvezu predati emisijske jedinice koje odgovaraju stopostotnom (100 %) iznosu verificiranih emisija prijavljenih za svaku godinu neovisno o klasi leda brodova i plovidbi u uvjetima leda. Trebala bi se i pružiti posebna potpora inovacijama u pogledu dekarbonizacije brodova klase leda u okviru Fonda za oceane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.f)

Za obnovu flota brodova klase leda i razvoj inovativne tehnologije koja smanjuje emisije takvih brodova tijekom plovidbe u zimskim uvjetima bit će potrebno vrijeme i financijska potpora. Trenutačno dizajn koji omogućuje brodovima klase leda da plove u uvjetima leda ima za posljedicu to da takvi brodovi u uvjetima leda proizvode više emisija kako na otvorenom moru tako i u plovidbi od brodova slične veličine dizajniranih za plovidbu samo na otvorenom moru. U prosjeku brodovi klase leda, kad plove na otvorenom moru, troše između 2 i 5 % više goriva od brodova slične veličine dizajniranih za plovidbu samo na otvorenom moru. Stoga bi u skladu s ovom Direktivom trebalo provesti metodu za koju nije bitna zastava pod kojom brod plovi kako bi se uzeli u obzir uvjeti leda u sjevernim dijelovima Unije, čime bi se omogućilo smanjenje emisijskih jedinica koje brodarska društva trebaju predati do 31. prosinca 2029. na temelju klase leda svojih brodova ili plovidbe u uvjetima leda, ili oboje. U skladu s time brodarska društva trebala bi od 2030. nadalje imati obvezu predati emisijske jedinice koje odgovaraju stopostotnom (100 %) iznosu verificiranih emisija prijavljenih za svaku godinu neovisno o klasi leda brodova i plovidbi u uvjetima leda. Trebala bi se i pružiti posebna potpora inovacijama u pogledu dekarbonizacije brodova klase leda u okviru Fonda za oceane.

Amandman 438

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Odredbe Direktive 2003/87/EZ o djelatnostima pomorskog prometa trebalo bi redovito preispitivati s obzirom na buduća međunarodna kretanja i rad na postizanju ciljeva Pariškog sporazuma, što obuhvaća drugi globalni pregled stanja 2028. te globalne preglede stanja koji će se provoditi svakih pet godina nakon toga, radi prikupljanja informacija za određivanje kasnijih nacionalno utvrđenih doprinosa. Prije svega, Komisija bi prije drugog globalnog pregleda stanja 2028., odnosno najkasnije do 30. rujna 2028., trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku u pregovorima IMO-a o globalnoj tržišno utemeljenoj mjeri. Komisija bi u izvješću trebala analizirati instrumente Međunarodne pomorske organizacije i prema potrebi ocijeniti način na koji se ti instrumenti mogu prenijeti u pravo Unije revizijom Direktive 2003/87/EZ. Komisija bi u 
  izvješće
  trebala
  prema potrebi uključiti prijedloge
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Odredbe Direktive 2003/87/EZ o djelatnostima pomorskog prometa trebalo bi redovito preispitivati s obzirom na buduća međunarodna kretanja i rad na postizanju ciljeva Pariškog sporazuma, što obuhvaća drugi globalni pregled stanja 2028. te globalne preglede stanja koji će se provoditi svakih pet godina nakon toga, radi prikupljanja informacija za određivanje kasnijih nacionalno utvrđenih doprinosa. Prije svega, Komisija bi prije drugog globalnog pregleda stanja 2028., odnosno najkasnije do 30. rujna 2028., trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku u pregovorima IMO-a o globalnoj tržišno utemeljenoj mjeri. Komisija bi u izvješću trebala analizirati instrumente Međunarodne pomorske organizacije i prema potrebi ocijeniti način na koji se ti instrumenti mogu prenijeti u pravo Unije revizijom Direktive 2003/87/EZ. Komisija bi u 
  izvješće
  trebala
  prema potrebi uključiti prijedloge
  .

| (18) | Odredbe Direktive 2003/87/EZ o djelatnostima pomorskog prometa trebalo bi redovito preispitivati s obzirom na buduća međunarodna kretanja i rad na postizanju ciljeva Pariškog sporazuma, što obuhvaća drugi globalni pregled stanja 2028. te globalne preglede stanja koji će se provoditi svakih pet godina nakon toga, radi prikupljanja informacija za određivanje kasnijih nacionalno utvrđenih doprinosa. Prije svega, Komisija bi prije drugog globalnog pregleda stanja 2028., odnosno najkasnije do 30. rujna 2028., trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku u pregovorima IMO-a o globalnoj tržišno utemeljenoj mjeri. Komisija bi u izvješću trebala analizirati instrumente Međunarodne pomorske organizacije i prema potrebi ocijeniti način na koji se ti instrumenti mogu prenijeti u pravo Unije revizijom Direktive 2003/87/EZ.
  U slučaju da se donese globalna tržišno utemeljena mjera na razini IMO-a koja bi dovela do smanjenja emisija stakleničkih plinova koja su u skladu s Pariškim sporazumom i barem usporediva sa smanjenjima do kojih dovode mjere Unije,
  Komisija bi
  trebala razmotriti razmjerno smanjenje područja primjene mjera Unije kako bi se izbjeglo stvaranje dvostrukog opterećenja i istovremeno
  u 
  okviru EU sustava trgovanja emisijama zadržalo barem pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice te pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice, pritom priznajući suverenitet Unije u pogledu regulacije svojeg udjela emisija iz međunarodnih pomorskih putovanja u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma. Međutim, u slučaju da se na razini IMO-a ne ostvari dovoljan napredak ili da se na razini IMO-a donesu globalne mjere koje nisu usklađene s Pariškim sporazumom i nisu barem usporedive s učincima ostvarenim mjerama Unije, Komisija bi trebala izmjenom Direktive 2003/87/EZ zadržati mjere Unije koje obuhvaćaju sto posto (100 %) emisija brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice te sto posto (100 %) emisija brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice. |
| --- | --- |

(18)

Odredbe Direktive 2003/87/EZ o djelatnostima pomorskog prometa trebalo bi redovito preispitivati s obzirom na buduća međunarodna kretanja i rad na postizanju ciljeva Pariškog sporazuma, što obuhvaća drugi globalni pregled stanja 2028. te globalne preglede stanja koji će se provoditi svakih pet godina nakon toga, radi prikupljanja informacija za određivanje kasnijih nacionalno utvrđenih doprinosa. Prije svega, Komisija bi prije drugog globalnog pregleda stanja 2028., odnosno najkasnije do 30. rujna 2028., trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku u pregovorima IMO-a o globalnoj tržišno utemeljenoj mjeri. Komisija bi u izvješću trebala analizirati instrumente Međunarodne pomorske organizacije i prema potrebi ocijeniti način na koji se ti instrumenti mogu prenijeti u pravo Unije revizijom Direktive 2003/87/EZ.
  U slučaju da se donese globalna tržišno utemeljena mjera na razini IMO-a koja bi dovela do smanjenja emisija stakleničkih plinova koja su u skladu s Pariškim sporazumom i barem usporediva sa smanjenjima do kojih dovode mjere Unije,
  Komisija bi
  trebala razmotriti razmjerno smanjenje područja primjene mjera Unije kako bi se izbjeglo stvaranje dvostrukog opterećenja i istovremeno
  u 
  okviru EU sustava trgovanja emisijama zadržalo barem pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice te pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice, pritom priznajući suverenitet Unije u pogledu regulacije svojeg udjela emisija iz međunarodnih pomorskih putovanja u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma. Međutim, u slučaju da se na razini IMO-a ne ostvari dovoljan napredak ili da se na razini IMO-a donesu globalne mjere koje nisu usklađene s Pariškim sporazumom i nisu barem usporedive s učincima ostvarenim mjerama Unije, Komisija bi trebala izmjenom Direktive 2003/87/EZ zadržati mjere Unije koje obuhvaćaju sto posto (100 %) emisija brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice te sto posto (100 %) emisija brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice.

Amandman 439

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje Direktive 2003/87/EZ u odnosu na djelatnosti pomorskog prometa na temelju iskustva stečenog njezinom primjenom, među ostalim s obzirom na moguće prakse izbjegavanja troškova, i zatim predložiti mjere za osiguranje njezine učinkovitosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje Direktive 2003/87/EZ u odnosu na djelatnosti pomorskog prometa na temelju iskustva stečenog njezinom primjenom, među ostalim s obzirom na moguće prakse izbjegavanja troškova, i zatim predložiti mjere za osiguranje njezine učinkovitosti.

| (19) | Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje Direktive 2003/87/EZ u odnosu na djelatnosti pomorskog prometa na temelju iskustva stečenog njezinom primjenom, među ostalim s obzirom na moguće prakse izbjegavanja troškova, i zatim predložiti mjere za osiguranje njezine učinkovitosti
  koje su u skladu ciljem klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i ciljem postizanja negativnih emisija nakon toga u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i ciljevima Pariškog sporazuma
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi trebala preispitati funkcioniranje Direktive 2003/87/EZ u odnosu na djelatnosti pomorskog prometa na temelju iskustva stečenog njezinom primjenom, među ostalim s obzirom na moguće prakse izbjegavanja troškova, i zatim predložiti mjere za osiguranje njezine učinkovitosti
  koje su u skladu ciljem klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i ciljem postizanja negativnih emisija nakon toga u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i ciljevima Pariškog sporazuma
  .

Amandman 440

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Osoba ili organizacija odgovorna za usklađenost sa EU sustavom trgovanja emisijama trebalo bi biti brodarsko društvo, definirano kao brodovlasnik ili bilo koja druga organizacija ili osoba, kao što su upravitelj ili zakupnik broda bez posade, koja je od brodovlasnika preuzela odgovornost za upravljanje brodom i koja je preuzimanjem te odgovornosti pristala preuzeti sve dužnosti i odgovornosti utvrđene Međunarodnim pravilnikom o sigurnom upravljanju brodovima i sprečavanju onečišćenja. Ta se definicija temelji na definiciji „društva” iz članka 3. točke (d) Uredbe (EU) 2015/757 i u skladu je s globalnim sustavom prikupljanja podataka koji je IMO uspostavio 2016. U 
  skladu s načelom
  „onečišćivač plaća”
  brodarsko društvo moglo
  bi
  na temelju ugovornog sporazuma smatrati da je
  subjekt koji
  je izravno nadležan
  za odluke koje utječu na emisije CO2 broda
  odgovoran
  za
  troškove
  usklađivanja na temelju ove Direktive. To bi obično bio subjekt koji je odgovoran za odabir goriva, rute i brzine broda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Osoba ili organizacija odgovorna za usklađenost sa EU sustavom trgovanja emisijama trebalo bi biti brodarsko društvo, definirano kao brodovlasnik ili bilo koja druga organizacija ili osoba, kao što su upravitelj ili zakupnik broda bez posade, koja je od brodovlasnika preuzela odgovornost za upravljanje brodom i koja je preuzimanjem te odgovornosti pristala preuzeti sve dužnosti i odgovornosti utvrđene Međunarodnim pravilnikom o sigurnom upravljanju brodovima i sprečavanju onečišćenja. Ta se definicija temelji na definiciji „društva” iz članka 3. točke (d) Uredbe (EU) 2015/757 i u skladu je s globalnim sustavom prikupljanja podataka koji je IMO uspostavio 2016. U 
  skladu s načelom
  „onečišćivač plaća”
  brodarsko društvo moglo
  bi
  na temelju ugovornog sporazuma smatrati da je
  subjekt koji
  je izravno nadležan
  za odluke koje utječu na emisije CO2 broda
  odgovoran
  za
  troškove
  usklađivanja na temelju ove Direktive. To bi obično bio subjekt koji je odgovoran za odabir goriva, rute i brzine broda.

| (20) | Osoba ili organizacija odgovorna za usklađenost sa EU sustavom trgovanja emisijama trebalo bi biti brodarsko društvo, definirano kao brodovlasnik ili bilo koja druga organizacija ili osoba, kao što su upravitelj ili zakupnik broda bez posade, koja je od brodovlasnika preuzela odgovornost za upravljanje brodom i koja je preuzimanjem te odgovornosti pristala preuzeti sve dužnosti i odgovornosti utvrđene Međunarodnim pravilnikom o sigurnom upravljanju brodovima i sprečavanju onečišćenja. Ta se definicija temelji na definiciji „društva” iz članka 3. točke (d) Uredbe (EU) 2015/757 i u skladu je s globalnim sustavom prikupljanja podataka koji je IMO uspostavio 2016.
  Međutim, brodarsko društvo nije uvijek odgovorno za kupnju goriva ili donošenje operativnih odluka koje utječu na emisije stakleničkih plinova broda. Te odgovornosti može u okviru ugovornog sporazuma preuzeti subjekt koji se razlikuje od brodarskog društva. U tom slučaju, kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje načela
  „onečišćivač plaća”
  i kako bi se potaknulo uvođenje mjera učinkovitosti i čišćih goriva, u takve
  bi
  sporazume trebalo uključiti obvezujuću klauzulu u svrhu prenošenja troškova kako bi se
  subjekt koji
  snosi krajnju odgovornost
  za odluke koje utječu na emisije CO2 broda
  smatrao odgovornim
  za
  podmirivanje troškova
  usklađivanja
  koje plaća brodarsko društvo
  na temelju ove Direktive. To bi obično bio subjekt koji je odgovoran za odabir
  i kupnju
  goriva
  koje brod upotrebljava ili koje se upotrebljava za rad broda u vezi s
  ,
  na primjer, odabirom tereta koji se prevozi brodom ili
  rute i brzine broda. |
| --- | --- |

(20)

Osoba ili organizacija odgovorna za usklađenost sa EU sustavom trgovanja emisijama trebalo bi biti brodarsko društvo, definirano kao brodovlasnik ili bilo koja druga organizacija ili osoba, kao što su upravitelj ili zakupnik broda bez posade, koja je od brodovlasnika preuzela odgovornost za upravljanje brodom i koja je preuzimanjem te odgovornosti pristala preuzeti sve dužnosti i odgovornosti utvrđene Međunarodnim pravilnikom o sigurnom upravljanju brodovima i sprečavanju onečišćenja. Ta se definicija temelji na definiciji „društva” iz članka 3. točke (d) Uredbe (EU) 2015/757 i u skladu je s globalnim sustavom prikupljanja podataka koji je IMO uspostavio 2016.
  Međutim, brodarsko društvo nije uvijek odgovorno za kupnju goriva ili donošenje operativnih odluka koje utječu na emisije stakleničkih plinova broda. Te odgovornosti može u okviru ugovornog sporazuma preuzeti subjekt koji se razlikuje od brodarskog društva. U tom slučaju, kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje načela
  „onečišćivač plaća”
  i kako bi se potaknulo uvođenje mjera učinkovitosti i čišćih goriva, u takve
  bi
  sporazume trebalo uključiti obvezujuću klauzulu u svrhu prenošenja troškova kako bi se
  subjekt koji
  snosi krajnju odgovornost
  za odluke koje utječu na emisije CO2 broda
  smatrao odgovornim
  za
  podmirivanje troškova
  usklađivanja
  koje plaća brodarsko društvo
  na temelju ove Direktive. To bi obično bio subjekt koji je odgovoran za odabir
  i kupnju
  goriva
  koje brod upotrebljava ili koje se upotrebljava za rad broda u vezi s
  ,
  na primjer, odabirom tereta koji se prevozi brodom ili
  rute i brzine broda.

Amandman 441

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.a) | Za uspješan prijelaz na pomorski promet s nultom stopom emisija potrebni su integriran pristup i odgovarajuće poticajno okruženje za poticanje inovacija, kako za brodove kako i za luke. To poticajno okruženje uključuje javna i privatna ulaganja u istraživanja i inovacije, tehnološke i operativne mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti brodova i luka te uvođenje održivih alternativnih goriva kao što su vodik i amonijak, proizvedenih iz obnovljivih izvora energije, među ostalim putem ugovora za razliku povezanih s ugljikom, kao i pogonskih tehnologija s nultom stopom emisija, uključujući potrebnu infrastrukturu za opskrbu gorivom i punjenje električnom energijom u lukama. Fond za oceane trebao bi se uspostaviti iz prihoda ostvarenih dražbovnom prodajom emisijskih jedinica u vezi s djelatnostima pomorskog prometa u okviru EU sustava trgovanja emisijama s ciljem poboljšanja energetske učinkovitosti brodova i pružanja potpore ulaganjima usmjerenim na olakšavanje dekarbonizacije pomorskog prometa, među ostalim u vezi s pomorskim prijevozom na kratkim udaljenostima i lukama, te osposobljavanja i prekvalifikacije radne snage. Osim toga, prihodi ostvareni od kazni izrečenih temeljem Uredbe (EU) ... /... [FuelEU Maritime] trebali bi se raspodijeliti Fondu za oceane kao vanjski namjenski prihod u skladu s člankom 21. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i članka 3.gab stavka 1. Direktive 2003/87/EZ. Komisija bi se trebala pobrinuti da se dužna pažnja prida potpori za inovativne projekte kojima se pridonosi primjeni i provedbi Uredbe (EU) .../... [FuelEU Maritime] i potiče projekte koji imaju pozitivan učinak na bioraznolikost te smanjuje rizik od buke i onečišćenja zraka i mora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.a)

Za uspješan prijelaz na pomorski promet s nultom stopom emisija potrebni su integriran pristup i odgovarajuće poticajno okruženje za poticanje inovacija, kako za brodove kako i za luke. To poticajno okruženje uključuje javna i privatna ulaganja u istraživanja i inovacije, tehnološke i operativne mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti brodova i luka te uvođenje održivih alternativnih goriva kao što su vodik i amonijak, proizvedenih iz obnovljivih izvora energije, među ostalim putem ugovora za razliku povezanih s ugljikom, kao i pogonskih tehnologija s nultom stopom emisija, uključujući potrebnu infrastrukturu za opskrbu gorivom i punjenje električnom energijom u lukama. Fond za oceane trebao bi se uspostaviti iz prihoda ostvarenih dražbovnom prodajom emisijskih jedinica u vezi s djelatnostima pomorskog prometa u okviru EU sustava trgovanja emisijama s ciljem poboljšanja energetske učinkovitosti brodova i pružanja potpore ulaganjima usmjerenim na olakšavanje dekarbonizacije pomorskog prometa, među ostalim u vezi s pomorskim prijevozom na kratkim udaljenostima i lukama, te osposobljavanja i prekvalifikacije radne snage. Osim toga, prihodi ostvareni od kazni izrečenih temeljem Uredbe (EU) ... /... [FuelEU Maritime] trebali bi se raspodijeliti Fondu za oceane kao vanjski namjenski prihod u skladu s člankom 21. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i članka 3.gab stavka 1. Direktive 2003/87/EZ. Komisija bi se trebala pobrinuti da se dužna pažnja prida potpori za inovativne projekte kojima se pridonosi primjeni i provedbi Uredbe (EU) .../... [FuelEU Maritime] i potiče projekte koji imaju pozitivan učinak na bioraznolikost te smanjuje rizik od buke i onečišćenja zraka i mora.

Amandman 442

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Da bi se smanjilo administrativno opterećenje brodarskih društava, jedna država članica trebala bi biti odgovorna za svako brodarsko društvo. Komisija bi trebala objaviti početni popis brodarskih društava koja su obavljala djelatnost pomorskog prometa obuhvaćenu područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Popis bi trebalo ažurirati barem svake
  dvije
  godine kako bi se brodarska društva prema potrebi preraspodijelila na drugo upravljačko tijelo. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u određenoj državi članici trebala bi biti ta država članica. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji trebala bi biti država članica u čije je luke brodarsko društvo, prema procjenama, u posljednje dvije godine praćenja najviše pristajalo u okviru putovanja obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji koja u posljednje dvije godine praćenja nisu obavila putovanje obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2003/87/EZ trebala bi biti država članica iz koje je brodarsko društvo započelo svoje prvo putovanje obuhvaćeno područjem primjene te direktive. Komisija bi trebala objaviti i svake
  dvije
  godine ažurirati popis brodarskih društava obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Da bi se osiguralo jednako postupanje prema brodarskim društvima, države članice trebale bi slijediti usklađena i detaljna pravila za upravljanje brodarskim društvima za koja su nadležne, koja će utvrditi Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Da bi se smanjilo administrativno opterećenje brodarskih društava, jedna država članica trebala bi biti odgovorna za svako brodarsko društvo. Komisija bi trebala objaviti početni popis brodarskih društava koja su obavljala djelatnost pomorskog prometa obuhvaćenu područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Popis bi trebalo ažurirati barem svake
  dvije
  godine kako bi se brodarska društva prema potrebi preraspodijelila na drugo upravljačko tijelo. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u određenoj državi članici trebala bi biti ta država članica. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji trebala bi biti država članica u čije je luke brodarsko društvo, prema procjenama, u posljednje dvije godine praćenja najviše pristajalo u okviru putovanja obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji koja u posljednje dvije godine praćenja nisu obavila putovanje obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2003/87/EZ trebala bi biti država članica iz koje je brodarsko društvo započelo svoje prvo putovanje obuhvaćeno područjem primjene te direktive. Komisija bi trebala objaviti i svake
  dvije
  godine ažurirati popis brodarskih društava obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Da bi se osiguralo jednako postupanje prema brodarskim društvima, države članice trebale bi slijediti usklađena i detaljna pravila za upravljanje brodarskim društvima za koja su nadležne, koja će utvrditi Komisija.

| (21) | Da bi se smanjilo administrativno opterećenje brodarskih društava, jedna država članica trebala bi biti odgovorna za svako brodarsko društvo. Komisija bi trebala objaviti početni popis brodarskih društava koja su obavljala djelatnost pomorskog prometa obuhvaćenu područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Popis bi trebalo ažurirati
  redovito i
  barem svake godine kako bi se brodarska društva prema potrebi preraspodijelila na drugo upravljačko tijelo. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u određenoj državi članici trebala bi biti ta država članica. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji trebala bi biti država članica u čije je luke brodarsko društvo, prema procjenama, u posljednje dvije godine praćenja najviše pristajalo u okviru putovanja obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji koja u posljednje dvije godine praćenja nisu obavila putovanje obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2003/87/EZ trebala bi biti država članica iz koje je brodarsko društvo započelo svoje prvo putovanje obuhvaćeno područjem primjene te direktive. Komisija bi trebala objaviti i svake godine ažurirati popis brodarskih društava obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Da bi se osiguralo jednako postupanje prema brodarskim društvima, države članice trebale bi slijediti usklađena i detaljna pravila za upravljanje brodarskim društvima za koja su nadležne, koja će utvrditi Komisija. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se smanjilo administrativno opterećenje brodarskih društava, jedna država članica trebala bi biti odgovorna za svako brodarsko društvo. Komisija bi trebala objaviti početni popis brodarskih društava koja su obavljala djelatnost pomorskog prometa obuhvaćenu područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Popis bi trebalo ažurirati
  redovito i
  barem svake godine kako bi se brodarska društva prema potrebi preraspodijelila na drugo upravljačko tijelo. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u određenoj državi članici trebala bi biti ta država članica. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji trebala bi biti država članica u čije je luke brodarsko društvo, prema procjenama, u posljednje dvije godine praćenja najviše pristajalo u okviru putovanja obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ. Upravljačko tijelo za brodarska društva registrirana u trećoj zemlji koja u posljednje dvije godine praćenja nisu obavila putovanje obuhvaćeno područjem primjene Direktive 2003/87/EZ trebala bi biti država članica iz koje je brodarsko društvo započelo svoje prvo putovanje obuhvaćeno područjem primjene te direktive. Komisija bi trebala objaviti i svake godine ažurirati popis brodarskih društava obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2003/87/EZ i u njemu navesti upravljačko tijelo za svako brodarsko društvo. Da bi se osiguralo jednako postupanje prema brodarskim društvima, države članice trebale bi slijediti usklađena i detaljna pravila za upravljanje brodarskim društvima za koja su nadležne, koja će utvrditi Komisija.

Amandman 443

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Na temelju iskustva sa sličnim zadacima povezanima sa zaštitom okoliša Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) ili druga relevantna organizacija trebale bi prema potrebi i u okviru svojeg mandata pomoći Komisiji i upravljačkim tijelima u provedbi Direktive 2003/87/EZ. Zahvaljujući iskustvu u provedbi Uredbe (EU) 2015/757 i svojim informatičkim alatima, EMSA bi
  mogla
  pomoći upravljačkim tijelima, osobito u pogledu praćenja emisija koje generiraju pomorske djelatnosti obuhvaćene područjem primjene ove Direktive, izvješćivanja o njima i njihove verifikacije olakšavanjem razmjene informacija ili izradom smjernica i kriterija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Na temelju iskustva sa sličnim zadacima povezanima sa zaštitom okoliša Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) ili druga relevantna organizacija trebale bi prema potrebi i u okviru svojeg mandata pomoći Komisiji i upravljačkim tijelima u provedbi Direktive 2003/87/EZ. Zahvaljujući iskustvu u provedbi Uredbe (EU) 2015/757 i svojim informatičkim alatima, EMSA bi
  mogla
  pomoći upravljačkim tijelima, osobito u pogledu praćenja emisija koje generiraju pomorske djelatnosti obuhvaćene područjem primjene ove Direktive, izvješćivanja o njima i njihove verifikacije olakšavanjem razmjene informacija ili izradom smjernica i kriterija.

| (24) | Na temelju iskustva sa sličnim zadacima povezanima sa zaštitom okoliša Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) ili druga relevantna organizacija trebale bi prema potrebi i u okviru svojeg mandata pomoći Komisiji i upravljačkim tijelima u provedbi Direktive 2003/87/EZ. Zahvaljujući iskustvu u provedbi Uredbe (EU) 2015/757 i svojim informatičkim alatima, EMSA bi
  trebala
  pomoći upravljačkim tijelima, osobito u pogledu praćenja emisija koje generiraju pomorske djelatnosti obuhvaćene područjem primjene ove Direktive, izvješćivanja o njima i njihove verifikacije olakšavanjem razmjene informacija ili izradom smjernica i kriterija. |
| --- | --- |

(24)

Na temelju iskustva sa sličnim zadacima povezanima sa zaštitom okoliša Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) ili druga relevantna organizacija trebale bi prema potrebi i u okviru svojeg mandata pomoći Komisiji i upravljačkim tijelima u provedbi Direktive 2003/87/EZ. Zahvaljujući iskustvu u provedbi Uredbe (EU) 2015/757 i svojim informatičkim alatima, EMSA bi
  trebala
  pomoći upravljačkim tijelima, osobito u pogledu praćenja emisija koje generiraju pomorske djelatnosti obuhvaćene područjem primjene ove Direktive, izvješćivanja o njima i njihove verifikacije olakšavanjem razmjene informacija ili izradom smjernica i kriterija.

Amandman 444

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Postizanje Unijina cilja smanjenja emisija za 2030. zahtijevat će smanjenje emisija iz sektora obuhvaćenih EU sustavom trgovanja emisijama
  za 61 % u odnosu na 2005
  . Količinu emisijskih jedinica EU sustava trgovanja emisijama na razini Unije potrebno je smanjiti kako bi se stvorio potrebni dugoročni cjenovni signal za ugljik i potaknuo taj stupanj dekarbonizacije. U tom bi smislu trebalo povećati
  linearni
  faktor smanjenja uzimajući pritom u obzir i uključivanje emisija iz pomorskog prometa. Emisije iz pomorskog prometa trebalo bi izvesti iz emisija iz djelatnosti pomorskog prometa o kojima se izvijestilo u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 za 2018. i 2019. u Uniji, a koje se od 2021. prilagođavaju za linearni faktor smanjenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Postizanje Unijina cilja smanjenja emisija za 2030. zahtijevat će smanjenje emisija iz sektora obuhvaćenih EU sustavom trgovanja emisijama
  za 61 % u odnosu na 2005
  . Količinu emisijskih jedinica EU sustava trgovanja emisijama na razini Unije potrebno je smanjiti kako bi se stvorio potrebni dugoročni cjenovni signal za ugljik i potaknuo taj stupanj dekarbonizacije. U tom bi smislu trebalo povećati
  linearni
  faktor smanjenja uzimajući pritom u obzir i uključivanje emisija iz pomorskog prometa. Emisije iz pomorskog prometa trebalo bi izvesti iz emisija iz djelatnosti pomorskog prometa o kojima se izvijestilo u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 za 2018. i 2019. u Uniji, a koje se od 2021. prilagođavaju za linearni faktor smanjenja.

| (26) | Postizanje Unijina cilja smanjenja emisija za 2030.
  uz istodobno praćenje cilja Pariškog sporazuma da se globalno zatopljenje ograniči na 1,5  oC
  zahtijevat će
  znatno
  smanjenje emisija iz sektora obuhvaćenih EU sustavom trgovanja emisijama. Količinu emisijskih jedinica EU sustava trgovanja emisijama na razini Unije potrebno je
  postupno
  smanjiti kako bi se stvorio potrebni dugoročni cjenovni signal za ugljik i potaknuo taj stupanj dekarbonizacije. U tom bi smislu trebalo povećati
  godišnji
  faktor smanjenja uzimajući pritom u obzir i uključivanje emisija iz pomorskog prometa. Emisije iz pomorskog prometa trebalo bi izvesti iz emisija iz djelatnosti pomorskog prometa o kojima se izvijestilo u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 za 2018. i 2019. u Uniji, a koje se od 2021. prilagođavaju za linearni faktor smanjenja. |
| --- | --- |

(26)

Postizanje Unijina cilja smanjenja emisija za 2030.
  uz istodobno praćenje cilja Pariškog sporazuma da se globalno zatopljenje ograniči na 1,5  oC
  zahtijevat će
  znatno
  smanjenje emisija iz sektora obuhvaćenih EU sustavom trgovanja emisijama. Količinu emisijskih jedinica EU sustava trgovanja emisijama na razini Unije potrebno je
  postupno
  smanjiti kako bi se stvorio potrebni dugoročni cjenovni signal za ugljik i potaknuo taj stupanj dekarbonizacije. U tom bi smislu trebalo povećati
  godišnji
  faktor smanjenja uzimajući pritom u obzir i uključivanje emisija iz pomorskog prometa. Emisije iz pomorskog prometa trebalo bi izvesti iz emisija iz djelatnosti pomorskog prometa o kojima se izvijestilo u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 za 2018. i 2019. u Uniji, a koje se od 2021. prilagođavaju za linearni faktor smanjenja.

Amandman 445

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Imajući na umu da se ovom Direktivom izmjenjuje Direktiva 2003/87/EZ u pogledu razdoblja provedbe koje je već počelo 1. siječnja 2021., zbog predvidljivosti, ekološke učinkovitosti i jednostavnosti oštrije
  linearno
  smanjenje u okviru EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi
  biti pravocrtno od 2021. do 2030. kako bi se u tom sustavu do 2030. postigla smanjenja emisija od 61 %, što bi bio odgovarajući prijelazni korak prema
  klimatskoj neutralnosti u cijelom gospodarstvu Unije 2050. Budući da se povećani
  linearni
  faktor smanjenja može primjenjivati samo od godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, jednokratnim smanjenjem količine emisijskih jedinica trebala bi se smanjiti ukupna količina emisijskih jedinica kako bi bila u skladu
  s tom razinom godišnjeg smanjenja
  koje
  će se provoditi
  od
  2021. nadalje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Imajući na umu da se ovom Direktivom izmjenjuje Direktiva 2003/87/EZ u pogledu razdoblja provedbe koje je već počelo 1. siječnja 2021., zbog predvidljivosti, ekološke učinkovitosti i jednostavnosti oštrije
  linearno
  smanjenje u okviru EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi
  biti pravocrtno od 2021. do 2030. kako bi se u tom sustavu do 2030. postigla smanjenja emisija od 61 %, što bi bio odgovarajući prijelazni korak prema
  klimatskoj neutralnosti u cijelom gospodarstvu Unije 2050. Budući da se povećani
  linearni
  faktor smanjenja može primjenjivati samo od godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, jednokratnim smanjenjem količine emisijskih jedinica trebala bi se smanjiti ukupna količina emisijskih jedinica kako bi bila u skladu
  s tom razinom godišnjeg smanjenja
  koje
  će se provoditi
  od
  2021. nadalje
  .

| (27) | Imajući na umu da se ovom Direktivom izmjenjuje Direktiva 2003/87/EZ u pogledu razdoblja provedbe koje je već počelo 1. siječnja 2021., zbog predvidljivosti, ekološke učinkovitosti i jednostavnosti oštrije smanjenje u okviru EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi
  pružiti jasan smjer prema postizanju cilja Pariškog sporazuma i
  klimatskoj neutralnosti u cijelom gospodarstvu Unije
  najkasnije do
  2050. Budući da se povećani faktor smanjenja može primjenjivati samo od godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, jednokratnim smanjenjem količine emisijskih jedinica trebala bi se smanjiti ukupna količina emisijskih jedinica kako bi bila u skladu sa tom razinom godišnjeg smanjenja koje će se provoditi od 2021. nadalje. |
| --- | --- |

(27)

Imajući na umu da se ovom Direktivom izmjenjuje Direktiva 2003/87/EZ u pogledu razdoblja provedbe koje je već počelo 1. siječnja 2021., zbog predvidljivosti, ekološke učinkovitosti i jednostavnosti oštrije smanjenje u okviru EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi
  pružiti jasan smjer prema postizanju cilja Pariškog sporazuma i
  klimatskoj neutralnosti u cijelom gospodarstvu Unije
  najkasnije do
  2050. Budući da se povećani faktor smanjenja može primjenjivati samo od godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, jednokratnim smanjenjem količine emisijskih jedinica trebala bi se smanjiti ukupna količina emisijskih jedinica kako bi bila u skladu sa tom razinom godišnjeg smanjenja koje će se provoditi od 2021. nadalje.

Amandman 446

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Ostvarivanje povećanih klimatskih ambicija zahtijevat će znatne javne resurse u EU-u kao i nacionalne proračune namijenjene klimatskoj tranziciji. Da bi se dopunili i povećali znatni rashodi u proračunu EU-a povezani s klimom, svi prihodi od dražbi koji se ne pripisuju proračunu Unije trebali bi se upotrijebiti za svrhe povezane s klimom. To uključuje upotrebu financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom smanjenjem štetnih poreza. Osim toga, da bi se ublažilo distribucijske i socijalne učinke tranzicije u 
  državama članicama s niskim dohotkom
  , dodatnih 2,5  % količine emisijskih jedinica na razini Unije od [godina stupanja na snagu ove Direktive] do 2030. trebalo bi upotrijebiti da bi se, u okviru Modernizacijskog fonda iz članka 10.d Direktive 2003/87/EZ, financirala energetska tranzicija država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 65 % prosjeka Unije u razdoblju od 2016. do 2018. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Ostvarivanje povećanih klimatskih ambicija zahtijevat će znatne javne resurse u EU-u kao i nacionalne proračune namijenjene klimatskoj tranziciji. Da bi se dopunili i povećali znatni rashodi u proračunu EU-a povezani s klimom, svi prihodi od dražbi koji se ne pripisuju proračunu Unije trebali bi se upotrijebiti za svrhe povezane s klimom. To uključuje upotrebu financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom smanjenjem štetnih poreza. Osim toga, da bi se ublažilo distribucijske i socijalne učinke tranzicije u 
  državama članicama s niskim dohotkom
  , dodatnih 2,5  % količine emisijskih jedinica na razini Unije od [godina stupanja na snagu ove Direktive] do 2030. trebalo bi upotrijebiti da bi se, u okviru Modernizacijskog fonda iz članka 10.d Direktive 2003/87/EZ, financirala energetska tranzicija država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 65 % prosjeka Unije u razdoblju od 2016. do 2018.

| (28) | Ostvarivanje povećanih klimatskih ambicija zahtijevat će znatne javne
  i privatne
  resurse u EU-u kao i nacionalne proračune namijenjene klimatskoj tranziciji. Da bi se dopunili i povećali znatni rashodi u proračunu EU-a povezani s klimom, svi prihodi od dražbi koji se ne pripisuju proračunu Unije
  u obliku vlastitih sredstava
  trebali bi se upotrijebiti za svrhe povezane s klimom
  , osiguravajući pritom pravednu tranziciju i okolišni integritet poduzetih mjera
  . To uključuje upotrebu financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom smanjenjem štetnih poreza.
  Kako bi se osigurali usklađenost i javni nadzor, države članice trebale bi donijeti ex-ante planove za načine na koji namjeravaju upotrebljavati prihode iz EU sustava trgovanja emisijama u skladu s vlastitim klimatskim i energetskim ciljevima te bi trebale na godišnjoj osnovi dostavljati informacije o uporabi prihoda od dražbovne prodaje u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a). Osim toga, da bi se ublažilo distribucijske i socijalne učinke tranzicije u 
  najteže pogođenim područjima
  , dodatnih 2,5  % količine emisijskih jedinica na razini Unije od [godina stupanja na snagu ove Direktive] do 2030. trebalo bi upotrijebiti da bi se, u okviru Modernizacijskog fonda iz članka 10.d Direktive 2003/87/EZ, financirala energetska tranzicija država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 65 % prosjeka Unije u razdoblju od 2016. do 2018. |
| --- | --- |

(28)

Ostvarivanje povećanih klimatskih ambicija zahtijevat će znatne javne
  i privatne
  resurse u EU-u kao i nacionalne proračune namijenjene klimatskoj tranziciji. Da bi se dopunili i povećali znatni rashodi u proračunu EU-a povezani s klimom, svi prihodi od dražbi koji se ne pripisuju proračunu Unije
  u obliku vlastitih sredstava
  trebali bi se upotrijebiti za svrhe povezane s klimom
  , osiguravajući pritom pravednu tranziciju i okolišni integritet poduzetih mjera
  . To uključuje upotrebu financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom smanjenjem štetnih poreza.
  Kako bi se osigurali usklađenost i javni nadzor, države članice trebale bi donijeti ex-ante planove za načine na koji namjeravaju upotrebljavati prihode iz EU sustava trgovanja emisijama u skladu s vlastitim klimatskim i energetskim ciljevima te bi trebale na godišnjoj osnovi dostavljati informacije o uporabi prihoda od dražbovne prodaje u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a). Osim toga, da bi se ublažilo distribucijske i socijalne učinke tranzicije u 
  najteže pogođenim područjima
  , dodatnih 2,5  % količine emisijskih jedinica na razini Unije od [godina stupanja na snagu ove Direktive] do 2030. trebalo bi upotrijebiti da bi se, u okviru Modernizacijskog fonda iz članka 10.d Direktive 2003/87/EZ, financirala energetska tranzicija država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 65 % prosjeka Unije u razdoblju od 2016. do 2018.

Amandman 447

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28a) | Proizvođači električne energije od 2013. obvezni su kupovati sve emisijske jedinice koje su im potrebne za proizvodnju električne energije. Međutim, neke države članice zadržale su mogućnost nastavka prijelazne besplatne dodjele emisijskih jedinica za modernizaciju energetskog sektora u razdobljima 2013. – 2020. i 2021. – 2030. U razdoblju 2021. – 2030. samo će tri države članice i dalje imati tu mogućnost. Međutim, u tematskom izvješću 18/2020 naslovljenom „EU sustav trgovanja emisijama: besplatne emisijske jedinice trebalo je dodjeljivati ciljanije” Europski revizorski sud utvrdio je da prijelazna besplatna dodjela emisijskih jedinica nije doprinijela smanjenju intenziteta ugljika u energetskom sektoru u državama prihvatljivim za takvu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u razdoblju 2013. – 2020. S obzirom na to da je potrebna brza dekarbonizacija, posebno u energetskom sektoru, te s obzirom na ograničenu učinkovitost prijelazne besplatne dodjele emisijskih jedinica, mogućnost prijelazne besplatne dodjele za modernizaciju energetskog sektora više se ne čini svrsishodnom. Stoga ta mogućnost više ne bi trebala biti dostupna, a eventualne emisijske jedinice proizašle iz iskorištavanja te mogućnosti koje nisu dodijeljene operatorima u predmetnim državama članicama do 31. prosinca 2023. trebalo bi dodati ukupnoj količini emisijskih jedinica koje predmetna država članica prima za prodaju na dražbi ili bi ih trebalo upotrijebiti za potporu ulaganjima u okviru Modernizacijskog fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28a)

Proizvođači električne energije od 2013. obvezni su kupovati sve emisijske jedinice koje su im potrebne za proizvodnju električne energije. Međutim, neke države članice zadržale su mogućnost nastavka prijelazne besplatne dodjele emisijskih jedinica za modernizaciju energetskog sektora u razdobljima 2013. – 2020. i 2021. – 2030. U razdoblju 2021. – 2030. samo će tri države članice i dalje imati tu mogućnost. Međutim, u tematskom izvješću 18/2020 naslovljenom „EU sustav trgovanja emisijama: besplatne emisijske jedinice trebalo je dodjeljivati ciljanije” Europski revizorski sud utvrdio je da prijelazna besplatna dodjela emisijskih jedinica nije doprinijela smanjenju intenziteta ugljika u energetskom sektoru u državama prihvatljivim za takvu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u razdoblju 2013. – 2020. S obzirom na to da je potrebna brza dekarbonizacija, posebno u energetskom sektoru, te s obzirom na ograničenu učinkovitost prijelazne besplatne dodjele emisijskih jedinica, mogućnost prijelazne besplatne dodjele za modernizaciju energetskog sektora više se ne čini svrsishodnom. Stoga ta mogućnost više ne bi trebala biti dostupna, a eventualne emisijske jedinice proizašle iz iskorištavanja te mogućnosti koje nisu dodijeljene operatorima u predmetnim državama članicama do 31. prosinca 2023. trebalo bi dodati ukupnoj količini emisijskih jedinica koje predmetna država članica prima za prodaju na dražbi ili bi ih trebalo upotrijebiti za potporu ulaganjima u okviru Modernizacijskog fonda.

Amandman 448

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28b) | Jasno definiran udio prihoda od dražbi ostvarenih u okviru reformiranog i proširenog EU sustava trgovanja emisijama trebao bi se upotrebljavati kao vlastita sredstva za financiranje proračuna Unije kao opći prihodi u skladu sa zakonski obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020.1a, koji sadržava plan za uvođenje novog skupa vlastitih sredstava

   (1a)

  , među ostalim vlastitih sredstava koja se temelje na EU sustavu trgovanja emisijama i na mehanizmu za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM) te prvom stupu sporazuma OECD/G20. U skladu s tim sporazumom, ta bi se nova vlastita sredstva trebala uvesti do 1. siječnja 2023. Nova vlastita sredstva povezala bi proračun Unije s prioritetima politike Unije kao što su europski zeleni plan i doprinos Unije pravednom oporezivanju, čime će se ostvariti dodana vrijednost i pridonijeti ciljevima uključivanja klimatskih pitanja, otplati dugova instrumenta NextGenerationEU i otpornosti proračuna Unije kao alata za ulaganja i jamstva kojima se poštuje načelo „ne nanosi bitnu štetu” i temeljne vrijednosti sadržane u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28b)

Jasno definiran udio prihoda od dražbi ostvarenih u okviru reformiranog i proširenog EU sustava trgovanja emisijama trebao bi se upotrebljavati kao vlastita sredstva za financiranje proračuna Unije kao opći prihodi u skladu sa zakonski obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020.1a, koji sadržava plan za uvođenje novog skupa vlastitih sredstava

   (1a)

  , među ostalim vlastitih sredstava koja se temelje na EU sustavu trgovanja emisijama i na mehanizmu za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM) te prvom stupu sporazuma OECD/G20. U skladu s tim sporazumom, ta bi se nova vlastita sredstva trebala uvesti do 1. siječnja 2023. Nova vlastita sredstva povezala bi proračun Unije s prioritetima politike Unije kao što su europski zeleni plan i doprinos Unije pravednom oporezivanju, čime će se ostvariti dodana vrijednost i pridonijeti ciljevima uključivanja klimatskih pitanja, otplati dugova instrumenta NextGenerationEU i otpornosti proračuna Unije kao alata za ulaganja i jamstva kojima se poštuje načelo „ne nanosi bitnu štetu” i temeljne vrijednosti sadržane u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji.

Amandman 449

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28c) | U skladu s Odlukom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  Unija je zakonski obvezna najkasnije do 31. prosinca 2058. otplatiti sve obveze nastale na temelju iznimne i privremene ovlasti za pozajmljivanje sredstava u okviru instrumenta Next Generation EU. Stoga, kako bi se poštovali pravno obvezujući Međuinstitucionalni sporazum i njegov plan za uvođenje skupa novih vlastitih sredstava namijenjenih otplati duga Unije, dio prihoda sustava EU-a za trgovanje emisijama trebao bi se pridodati proračunu Unije kako bi se pomoglo pokriti troškove zaduživanja sadržane u [Odluka Vijeća (EU, Euratom) .../... o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije] i sprečavanje znatnih smanjenja koja bi ugrozila programe Unije u budućim višegodišnjim financijskim okvirima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28c)

U skladu s Odlukom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  Unija je zakonski obvezna najkasnije do 31. prosinca 2058. otplatiti sve obveze nastale na temelju iznimne i privremene ovlasti za pozajmljivanje sredstava u okviru instrumenta Next Generation EU. Stoga, kako bi se poštovali pravno obvezujući Međuinstitucionalni sporazum i njegov plan za uvođenje skupa novih vlastitih sredstava namijenjenih otplati duga Unije, dio prihoda sustava EU-a za trgovanje emisijama trebao bi se pridodati proračunu Unije kako bi se pomoglo pokriti troškove zaduživanja sadržane u [Odluka Vijeća (EU, Euratom) .../... o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije] i sprečavanje znatnih smanjenja koja bi ugrozila programe Unije u budućim višegodišnjim financijskim okvirima.

Amandman 450

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28d) | Znatne iznose prihoda ostvarenih pojačanim EU sustavom trgovanja emisijama koje zadržavaju države članice, mimo udjela namijenjenog proračunu Unije, trebalo bi upotrijebiti u svrhu klimatske tranzicije. Međutim, široko područje primjene i raznovrsniji raspon intervencija ne bi se trebali uspostaviti na štetu jedinstva, učinkovitosti, integriteta i demokratskog nadzora proračuna Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28d)

Znatne iznose prihoda ostvarenih pojačanim EU sustavom trgovanja emisijama koje zadržavaju države članice, mimo udjela namijenjenog proračunu Unije, trebalo bi upotrijebiti u svrhu klimatske tranzicije. Međutim, široko područje primjene i raznovrsniji raspon intervencija ne bi se trebali uspostaviti na štetu jedinstva, učinkovitosti, integriteta i demokratskog nadzora proračuna Unije.

Amandman 451

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Trebalo bi pružiti dodatne poticaje za smanjenje emisija stakleničkih plinova primjenom troškovno učinkovitih tehnika. U tom bi kontekstu
  besplatna dodjela
  emisijskih jedinica
  stacionarnim postrojenjima od 2026
  .
  nadalje trebala biti uvjetovana ulaganjima u tehnike kojima se povećava energetska učinkovitost i smanjuju emisije. Ograničavanjem tog uvjeta na veće korisnike energije znatno bi se smanjilo opterećenje za poduzeća koja upotrebljavaju manje energije i koja mogu biti u vlasništvu malih i srednjih poduzeća ili mikropoduzeća. [Upućivanje treba potvrditi revidiranim EED-om]. Trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi relevantne delegirane akte
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Trebalo bi pružiti dodatne poticaje za smanjenje emisija stakleničkih plinova primjenom troškovno učinkovitih tehnika. U tom bi kontekstu
  besplatna dodjela
  emisijskih jedinica
  stacionarnim postrojenjima od 2026
  .
  nadalje trebala biti uvjetovana ulaganjima u tehnike kojima se povećava energetska učinkovitost i smanjuju emisije. Ograničavanjem tog uvjeta na veće korisnike energije znatno bi se smanjilo opterećenje za poduzeća koja upotrebljavaju manje energije i koja mogu biti u vlasništvu malih i srednjih poduzeća ili mikropoduzeća. [Upućivanje treba potvrditi revidiranim EED-om]. Trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi relevantne delegirane akte
  .

| (29) | Trebalo bi pružiti dodatne poticaje za smanjenje emisija stakleničkih plinova primjenom troškovno učinkovitih tehnika. U tom bi kontekstu
  trebalo uvesti sustav „bonus-malus” za utvrđivanje udjela
  emisijskih jedinica
  za besplatnu dodjelu
  .
  Za postrojenja čije su emisije stakleničkih plinova više od relevantnih referentnih vrijednosti, količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu od 2026. nadalje trebala
  bi se
  razlikovati ovisno o provedbi propisno uspostavljenog plana klimatske neutralnosti. Nasuprot tomu, postrojenja čije su emisije stakleničkih plinova niže od relevantnih referentnih vrijednosti trebala bi primiti poticaj u obliku dodatnih emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu
  . |
| --- | --- |

(29)

Trebalo bi pružiti dodatne poticaje za smanjenje emisija stakleničkih plinova primjenom troškovno učinkovitih tehnika. U tom bi kontekstu
  trebalo uvesti sustav „bonus-malus” za utvrđivanje udjela
  emisijskih jedinica
  za besplatnu dodjelu
  .
  Za postrojenja čije su emisije stakleničkih plinova više od relevantnih referentnih vrijednosti, količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu od 2026. nadalje trebala
  bi se
  razlikovati ovisno o provedbi propisno uspostavljenog plana klimatske neutralnosti. Nasuprot tomu, postrojenja čije su emisije stakleničkih plinova niže od relevantnih referentnih vrijednosti trebala bi primiti poticaj u obliku dodatnih emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu
  .

Amandman 676

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Mehanizam
  za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM),
  uspostavljen
  Uredbom (EU) [..../..] Europskog parlamenta i Vijeća (51),
  alternativa je
  besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica kako bi se smanjio rizik od istjecanja ugljika. Sektorima i podsektorima obuhvaćenima tom mjerom ne bi se trebale besplatno dodjeljivati emisijske jedinice. No besplatne emisijske jedinice trebalo bi postupno ukidati kako bi se proizvođači, uvoznici i gospodarski subjekti mogli prilagoditi novom sustavu. Emisijske jedinice za sektore obuhvaćene CBAM-om trebalo bi tijekom postupnog uvođenja tog mehanizma smanjivati tako da se na njihovu besplatnu dodjelu primijeni faktor. Taj bi postotak (faktor CBAM-a) trebao iznositi 100 % u prijelaznom razdoblju od stupanja na snagu [Uredba CBAM] do
  2025
  .
  , 90 % u 2026
  . te bi se
  potom
  trebao
  smanjivati
  za
  10
  postotnih bodova
  svake godine
  kako bi se do
  desete godine dosegnulo 0
   % i 
  time ukinula besplatna dodjela emisijskih jedinica
  . Relevantne delegirane akte o besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi za sektore i podsektore obuhvaćene CBAM-om. Besplatne emisijske jedinice koje se na temelju tog izračuna više ne dodjeljuju sektorima obuhvaćenima CBAM-om (potražnja iz CBAM-a) moraju se prodati na dražbi, a prihodi će se pripisati
  Inovacijskom
  fondu kako bi se inovacijama u području niskougljičnih tehnologija, hvatanja i upotrebe ugljika te hvatanja i geološkog skladištenja ugljika, obnovljive energije i skladištenja energije pružila potpora na način kojim se pridonosi ublažavanju klimatskih promjena. Posebnu pozornost potrebno je obratiti projektima u sektorima obuhvaćenima CBAM-om. Da bi se poštovao udio emisijskih jedinica dostupnih za besplatnu dodjelu sektorima koji nisu obuhvaćeni CBAM-om, konačan iznos koji se oduzima od emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu i prodaje na dražbi trebalo bi izračunati na temelju udjela potražnje iz CBAM-a u potrebama za besplatnom dodjelom emisijskih jedinica svih sektora kojima se emisijske jedinice besplatno dodjeljuju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Mehanizam
  za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM),
  uspostavljen
  Uredbom (EU) [..../..] Europskog parlamenta i Vijeća (51),
  alternativa je
  besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica kako bi se smanjio rizik od istjecanja ugljika. Sektorima i podsektorima obuhvaćenima tom mjerom ne bi se trebale besplatno dodjeljivati emisijske jedinice. No besplatne emisijske jedinice trebalo bi postupno ukidati kako bi se proizvođači, uvoznici i gospodarski subjekti mogli prilagoditi novom sustavu. Emisijske jedinice za sektore obuhvaćene CBAM-om trebalo bi tijekom postupnog uvođenja tog mehanizma smanjivati tako da se na njihovu besplatnu dodjelu primijeni faktor. Taj bi postotak (faktor CBAM-a) trebao iznositi 100 % u prijelaznom razdoblju od stupanja na snagu [Uredba CBAM] do
  2025
  .
  , 90 % u 2026
  . te bi se
  potom
  trebao
  smanjivati
  za
  10
  postotnih bodova
  svake godine
  kako bi se do
  desete godine dosegnulo 0
   % i 
  time ukinula besplatna dodjela emisijskih jedinica
  . Relevantne delegirane akte o besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi za sektore i podsektore obuhvaćene CBAM-om. Besplatne emisijske jedinice koje se na temelju tog izračuna više ne dodjeljuju sektorima obuhvaćenima CBAM-om (potražnja iz CBAM-a) moraju se prodati na dražbi, a prihodi će se pripisati
  Inovacijskom
  fondu kako bi se inovacijama u području niskougljičnih tehnologija, hvatanja i upotrebe ugljika te hvatanja i geološkog skladištenja ugljika, obnovljive energije i skladištenja energije pružila potpora na način kojim se pridonosi ublažavanju klimatskih promjena. Posebnu pozornost potrebno je obratiti projektima u sektorima obuhvaćenima CBAM-om. Da bi se poštovao udio emisijskih jedinica dostupnih za besplatnu dodjelu sektorima koji nisu obuhvaćeni CBAM-om, konačan iznos koji se oduzima od emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu i prodaje na dražbi trebalo bi izračunati na temelju udjela potražnje iz CBAM-a u potrebama za besplatnom dodjelom emisijskih jedinica svih sektora kojima se emisijske jedinice besplatno dodjeljuju.

| (30) | Mehanizmom
  za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM),
  uspostavljenim
  Uredbom (EU) [..../..] Europskog parlamenta i Vijeća (51),
  namjerava se postupno ponuditi alternativa
  besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica kako bi se smanjio rizik od istjecanja ugljika
  bez ugrožavanja konkurentnosti Unije
  . Sektorima i podsektorima obuhvaćenima tom mjerom ne bi se trebale besplatno dodjeljivati emisijske jedinice. No besplatne emisijske jedinice trebalo bi postupno ukidati kako bi se proizvođači, uvoznici i gospodarski subjekti mogli prilagoditi novom sustavu. Emisijske jedinice za sektore obuhvaćene CBAM-om trebalo bi tijekom postupnog uvođenja tog mehanizma smanjivati tako da se na njihovu besplatnu dodjelu primijeni faktor. Taj bi postotak (faktor CBAM-a) trebao iznositi 100 % u prijelaznom razdoblju od stupanja na snagu [Uredba CBAM] do
  kraja 2026
  .
  i ovisiti o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) Uredbe (EU .../..
  .
  [Uredba o CBAM-u]
  te bi se trebao
  smanjiti
  za
  7 postotnih bodova 2027., 9 postotnih bodova 2028., 15 postotnih bodova 2029., 19 postotnih bodova 2030., 25 postotnih bodova 2031. i 25
  postotnih bodova
  2032., čime bi se besplatna dodjela emisijskih jedinica ukinula do 2032. Kako bi se zaštitila konkurentnost izvoza Unije, za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije i dalje bi se trebale dodjeljivati besplatne emisijske jedinice, pod uvjetom da su takvi proizvodi namijenjeni za izvoz u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama.
  Do
  [godinu dana prije kraja prijelaznog razdoblja kako je utvrđeno u Uredbi [CBAM]] Komisija bi trebala predstaviti izvješće s procjenom učinaka EU sustava trgovanja emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su


  namijenjeni za izvoz u treće zemlje i na razvoj globalnih emisija, kao i procjenu usklađenosti odstupanja za izvoz s WTO-om, posebno procjenjujući moguće mehanizme prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10
   %
  najučinkovitijih postrojenja s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koje druge prijedloge koje Komisija smatra primjerenima te bi, prema potrebi, trebala podnijeti prijedlog odgovarajućeg zakonodavstva
  i 
  mjera usklađenih s WTO-om kojima se izjednačuju troškovi CO2 s različitim sustavima određivanja cijena tih trećih zemalja
  . Relevantne delegirane akte o besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi za sektore i podsektore obuhvaćene CBAM-om. Besplatne emisijske jedinice koje se na temelju tog izračuna više ne dodjeljuju sektorima obuhvaćenima CBAM-om (potražnja iz CBAM-a) moraju se prodati na dražbi, a prihodi će se pripisati
  Klimatskom investicijskom
  fondu kako bi se inovacijama u području niskougljičnih tehnologija, hvatanja i upotrebe ugljika te hvatanja i geološkog skladištenja ugljika, obnovljive energije i skladištenja energije pružila potpora na način kojim se pridonosi ublažavanju klimatskih promjena. Posebnu pozornost potrebno je obratiti projektima u sektorima obuhvaćenima CBAM-om. Da bi se poštovao udio emisijskih jedinica dostupnih za besplatnu dodjelu sektorima koji nisu obuhvaćeni CBAM-om, konačan iznos koji se oduzima od emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu i prodaje na dražbi trebalo bi izračunati na temelju udjela potražnje iz CBAM-a u potrebama za besplatnom dodjelom emisijskih jedinica svih sektora kojima se emisijske jedinice besplatno dodjeljuju. |
| --- | --- |

(30)

Mehanizmom
  za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM),
  uspostavljenim
  Uredbom (EU) [..../..] Europskog parlamenta i Vijeća (51),
  namjerava se postupno ponuditi alternativa
  besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica kako bi se smanjio rizik od istjecanja ugljika
  bez ugrožavanja konkurentnosti Unije
  . Sektorima i podsektorima obuhvaćenima tom mjerom ne bi se trebale besplatno dodjeljivati emisijske jedinice. No besplatne emisijske jedinice trebalo bi postupno ukidati kako bi se proizvođači, uvoznici i gospodarski subjekti mogli prilagoditi novom sustavu. Emisijske jedinice za sektore obuhvaćene CBAM-om trebalo bi tijekom postupnog uvođenja tog mehanizma smanjivati tako da se na njihovu besplatnu dodjelu primijeni faktor. Taj bi postotak (faktor CBAM-a) trebao iznositi 100 % u prijelaznom razdoblju od stupanja na snagu [Uredba CBAM] do
  kraja 2026
  .
  i ovisiti o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) Uredbe (EU .../..
  .
  [Uredba o CBAM-u]
  te bi se trebao
  smanjiti
  za
  7 postotnih bodova 2027., 9 postotnih bodova 2028., 15 postotnih bodova 2029., 19 postotnih bodova 2030., 25 postotnih bodova 2031. i 25
  postotnih bodova
  2032., čime bi se besplatna dodjela emisijskih jedinica ukinula do 2032. Kako bi se zaštitila konkurentnost izvoza Unije, za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije i dalje bi se trebale dodjeljivati besplatne emisijske jedinice, pod uvjetom da su takvi proizvodi namijenjeni za izvoz u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama.
  Do
  [godinu dana prije kraja prijelaznog razdoblja kako je utvrđeno u Uredbi [CBAM]] Komisija bi trebala predstaviti izvješće s procjenom učinaka EU sustava trgovanja emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su


  namijenjeni za izvoz u treće zemlje i na razvoj globalnih emisija, kao i procjenu usklađenosti odstupanja za izvoz s WTO-om, posebno procjenjujući moguće mehanizme prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10
   %
  najučinkovitijih postrojenja s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koje druge prijedloge koje Komisija smatra primjerenima te bi, prema potrebi, trebala podnijeti prijedlog odgovarajućeg zakonodavstva
  i 
  mjera usklađenih s WTO-om kojima se izjednačuju troškovi CO2 s različitim sustavima određivanja cijena tih trećih zemalja
  . Relevantne delegirane akte o besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi za sektore i podsektore obuhvaćene CBAM-om. Besplatne emisijske jedinice koje se na temelju tog izračuna više ne dodjeljuju sektorima obuhvaćenima CBAM-om (potražnja iz CBAM-a) moraju se prodati na dražbi, a prihodi će se pripisati
  Klimatskom investicijskom
  fondu kako bi se inovacijama u području niskougljičnih tehnologija, hvatanja i upotrebe ugljika te hvatanja i geološkog skladištenja ugljika, obnovljive energije i skladištenja energije pružila potpora na način kojim se pridonosi ublažavanju klimatskih promjena. Posebnu pozornost potrebno je obratiti projektima u sektorima obuhvaćenima CBAM-om. Da bi se poštovao udio emisijskih jedinica dostupnih za besplatnu dodjelu sektorima koji nisu obuhvaćeni CBAM-om, konačan iznos koji se oduzima od emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu i prodaje na dražbi trebalo bi izračunati na temelju udjela potražnje iz CBAM-a u potrebama za besplatnom dodjelom emisijskih jedinica svih sektora kojima se emisijske jedinice besplatno dodjeljuju.

Amandman 454

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30a) | Mehanizam za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM) je mehanizam kojim se uklanja rizik od istjecanja ugljika primjenom jedinstvene cijene emisija ugrađenih u robu uvezenu na carinsko područje Unije. Važno je pratiti, spriječiti i ukloniti rizik od zamjene robe proizvedene u Uniji namijenjene za izvoz u treće zemlje robom s većim emisijama ugljika na svjetskom tržištu. Stoga bi Komisija trebala stalno pratiti i ocjenjivati učinkovitost CBAM-a s obzirom na rizik od istjecanja ugljika na izvoznim tržištima, uključujući razvoj izvoza Unije u sektorima CBAM-a i kretanja u pogledu trgovinskih tokova i emisija ugrađenih u tu robu na svjetskom tržištu. Ako se utvrdi rizik od istjecanja ugljika, Komisija bi, prema potrebi, trebala podnijeti zakonodavni prijedlog za rješavanje tog rizika od istjecanja ugljika na izvoznim tržištima na način koji je u skladu s pravilima WTO-a. Osim toga, Unija bi trebala aktivno težiti osnivanju međunarodnog „kluba za ugljik” i kontinuirano sudjelovati u međunarodnoj suradnji u pogledu uvođenja mehanizama određivanja cijene ugljika. Uspjeh europskog tržišta ugljika ključan je iz globalne perspektive te će se na taj način više zemalja potaknuti na uvođenje tržišnog određivanja cijene ugljika. Komisija bi trebala dodatno analizirati moguće načine povezivanja s drugim tržištima ugljika, uz istodobno osiguravanje postizanja klimatskog cilja EU-a na razini cijeloga gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30a)

Mehanizam za prilagodbu emisija ugljika na granicama (CBAM) je mehanizam kojim se uklanja rizik od istjecanja ugljika primjenom jedinstvene cijene emisija ugrađenih u robu uvezenu na carinsko područje Unije. Važno je pratiti, spriječiti i ukloniti rizik od zamjene robe proizvedene u Uniji namijenjene za izvoz u treće zemlje robom s većim emisijama ugljika na svjetskom tržištu. Stoga bi Komisija trebala stalno pratiti i ocjenjivati učinkovitost CBAM-a s obzirom na rizik od istjecanja ugljika na izvoznim tržištima, uključujući razvoj izvoza Unije u sektorima CBAM-a i kretanja u pogledu trgovinskih tokova i emisija ugrađenih u tu robu na svjetskom tržištu. Ako se utvrdi rizik od istjecanja ugljika, Komisija bi, prema potrebi, trebala podnijeti zakonodavni prijedlog za rješavanje tog rizika od istjecanja ugljika na izvoznim tržištima na način koji je u skladu s pravilima WTO-a. Osim toga, Unija bi trebala aktivno težiti osnivanju međunarodnog „kluba za ugljik” i kontinuirano sudjelovati u međunarodnoj suradnji u pogledu uvođenja mehanizama određivanja cijene ugljika. Uspjeh europskog tržišta ugljika ključan je iz globalne perspektive te će se na taj način više zemalja potaknuti na uvođenje tržišnog određivanja cijene ugljika. Komisija bi trebala dodatno analizirati moguće načine povezivanja s drugim tržištima ugljika, uz istodobno osiguravanje postizanja klimatskog cilja EU-a na razini cijeloga gospodarstva.

Amandman 455

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Da bi se bolje odrazio tehnološki napredak i odgovarajuće referentne vrijednosti prilagodile odgovarajućem razdoblju dodjele uz osiguranje poticajâ za smanjenje emisija i odgovarajuće nagrađivanje inovacija, najvišu moguću prilagodbu referentnih vrijednosti trebalo bi povećati s 1,6  % na 2,5  % godišnje. Za razdoblje od 2026. do 2030. te bi referentne vrijednosti stoga trebalo prilagoditi u rasponu od
  4
   % do 50 % u odnosu na vrijednost primjenjivu u razdoblju od 2013. do 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Da bi se bolje odrazio tehnološki napredak i odgovarajuće referentne vrijednosti prilagodile odgovarajućem razdoblju dodjele uz osiguranje poticajâ za smanjenje emisija i odgovarajuće nagrađivanje inovacija, najvišu moguću prilagodbu referentnih vrijednosti trebalo bi povećati s 1,6  % na 2,5  % godišnje. Za razdoblje od 2026. do 2030. te bi referentne vrijednosti stoga trebalo prilagoditi u rasponu od
  4
   % do 50 % u odnosu na vrijednost primjenjivu u razdoblju od 2013. do 2020.

| (31) | Da bi se bolje odrazio tehnološki napredak i odgovarajuće referentne vrijednosti prilagodile odgovarajućem razdoblju dodjele uz osiguranje poticajâ za smanjenje emisija i odgovarajuće nagrađivanje inovacija, najvišu moguću prilagodbu referentnih vrijednosti trebalo bi povećati s 1,6  % na 2,5  % godišnje. Za razdoblje od 2026. do 2030. te bi referentne vrijednosti stoga trebalo prilagoditi u rasponu od
  8
   % do 50 % u odnosu na vrijednost primjenjivu u razdoblju od 2013. do 2020.
  Prilagođene referentne vrijednosti trebalo bi objaviti čim potrebne informacije budu dostupne, a najkasnije ... [6 mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] kako bi te prilagođene referentne vrijednosti bile primjenjive od 2026. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se bolje odrazio tehnološki napredak i odgovarajuće referentne vrijednosti prilagodile odgovarajućem razdoblju dodjele uz osiguranje poticajâ za smanjenje emisija i odgovarajuće nagrađivanje inovacija, najvišu moguću prilagodbu referentnih vrijednosti trebalo bi povećati s 1,6  % na 2,5  % godišnje. Za razdoblje od 2026. do 2030. te bi referentne vrijednosti stoga trebalo prilagoditi u rasponu od
  8
   % do 50 % u odnosu na vrijednost primjenjivu u razdoblju od 2013. do 2020.
  Prilagođene referentne vrijednosti trebalo bi objaviti čim potrebne informacije budu dostupne, a najkasnije ... [6 mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] kako bi te prilagođene referentne vrijednosti bile primjenjive od 2026.

Amandman 456

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 31.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31a) | Znatni neizravni troškovi koji nastaju zbog prijenosa troškova emisija stakleničkih plinova u cijene električne energije uzrokuju rizik od istjecanja ugljika u određenim sektorima. Kako bi ublažile taj rizik, države članice trebale bi donijeti financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova. Te mjere trebale bi biti u skladu s pravilima o državnim potporama i ne bi smjele uzrokovati nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31a)

Znatni neizravni troškovi koji nastaju zbog prijenosa troškova emisija stakleničkih plinova u cijene električne energije uzrokuju rizik od istjecanja ugljika u određenim sektorima. Kako bi ublažile taj rizik, države članice trebale bi donijeti financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova. Te mjere trebale bi biti u skladu s pravilima o državnim potporama i ne bi smjele uzrokovati nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.

Amandman 457

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Za postizanje ciljeva europskog zelenog plana ključan je sveobuhvatan pristup inovacijama. Potrebne istraživačke i inovacijske aktivnosti podupiru se na razini EU-a, među ostalim, u okviru programa Obzor Europa, koji uključuje znatna financijska sredstva i nove instrumente za sektore obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama. Države članice trebale bi osigurati da nacionalne odredbe o prenošenju ne ometaju inovacije te da su tehnološki neutralne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Za postizanje ciljeva europskog zelenog plana ključan je sveobuhvatan pristup inovacijama. Potrebne istraživačke i inovacijske aktivnosti podupiru se na razini EU-a, među ostalim, u okviru programa Obzor Europa, koji uključuje znatna financijska sredstva i nove instrumente za sektore obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama. Države članice trebale bi osigurati da nacionalne odredbe o prenošenju ne ometaju inovacije te da su tehnološki neutralne.

| (32) | Za postizanje ciljeva europskog zelenog plana ključan je sveobuhvatan pristup inovacijama. Potrebne istraživačke i inovacijske aktivnosti podupiru se na razini EU-a, među ostalim, u okviru programa Obzor Europa, koji uključuje znatna financijska sredstva i nove instrumente za sektore obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama.
  Stoga bi Klimatski investicijski fond trebao nastojati ostvariti sinergije s programom Obzor Europa i prema potrebi s drugim programima Unije za financiranje.
  Države članice trebale bi osigurati da nacionalne odredbe o prenošenju ne ometaju inovacije
  , da olakšavaju primjenu inovativnih znanstvenih postignuća
  te da su tehnološki neutralne
  , dok bi Komisija trebala osigurati dostupnost i učinkovitost potrebne tehničke i savjetodavne pomoći
  . |
| --- | --- |

(32)

Za postizanje ciljeva europskog zelenog plana ključan je sveobuhvatan pristup inovacijama. Potrebne istraživačke i inovacijske aktivnosti podupiru se na razini EU-a, među ostalim, u okviru programa Obzor Europa, koji uključuje znatna financijska sredstva i nove instrumente za sektore obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama.
  Stoga bi Klimatski investicijski fond trebao nastojati ostvariti sinergije s programom Obzor Europa i prema potrebi s drugim programima Unije za financiranje.
  Države članice trebale bi osigurati da nacionalne odredbe o prenošenju ne ometaju inovacije
  , da olakšavaju primjenu inovativnih znanstvenih postignuća
  te da su tehnološki neutralne
  , dok bi Komisija trebala osigurati dostupnost i učinkovitost potrebne tehničke i savjetodavne pomoći
  .

Amandman 458

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 32. a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (32a) | Kako bi se postigla klimatska neutralnost najkasnije do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119, Unija treba premostiti znatan investicijski jaz kako je predviđeno u komunikaciji Komisije od 6. srpnja 2021. naslovljenoj „Strategija za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu”. Kako bismo ostvarili cilj dekarbonizacije, potrebne su revolucionarne inovacije, unapređenje postojećih relevantnih tehnologija i certificirano uklanjanje prirodnog ugljika. Kako bi se poduprla temeljita dekarbonizacija cijeloga gospodarstva Unije, Inovacijskim fondom, koji bi trebao biti preimenovan u Klimatski investicijski fond, trebalo bi ostvariti svaki od ta tri stupa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32a)

Kako bi se postigla klimatska neutralnost najkasnije do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119, Unija treba premostiti znatan investicijski jaz kako je predviđeno u komunikaciji Komisije od 6. srpnja 2021. naslovljenoj „Strategija za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu”. Kako bismo ostvarili cilj dekarbonizacije, potrebne su revolucionarne inovacije, unapređenje postojećih relevantnih tehnologija i certificirano uklanjanje prirodnog ugljika. Kako bi se poduprla temeljita dekarbonizacija cijeloga gospodarstva Unije, Inovacijskim fondom, koji bi trebao biti preimenovan u Klimatski investicijski fond, trebalo bi ostvariti svaki od ta tri stupa.

Amandman 459

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Područje primjene
  Inovacijskog
  fonda iz članka 10.a stavka 8. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi se proširiti na potporu
  inovacijama
  u 
  području niskougljičnih
  tehnologija
  i procesa koji se odnose na potrošnju goriva u sektorima zgrada i cestovnog prometa. Dodatno bi Inovacijski fond trebao služiti
  za
  pružanje potpore ulaganjima u dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa, uključujući ulaganja
  u 
  održiva alternativna goriva kao što su vodik
  i 
  amonijak
  koji se
  proizvode iz obnovljivih izvora energije, kao i
  u 
  pogonske tehnologije s nultom stopom emisija kao što su tehnologije za iskorištavanje energije vjetra. Budući da se u skladu s člankom 21
  .
  stavkom 5. Financijske uredbe prihodi ostvareni od kazni propisanih Uredbom xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]

   (19)

  raspodjeljuju u Inovacijski fond kao vanjski namjenski prihod, Komisija
  bi trebala
  osigurati
  da se
  razmotri potpora inovativnim projektima
  za
  ubrzavanje razvoja i uvođenja obnovljivih i niskougljičnih goriva
  u 
  pomorskom
  sektoru
  , kako je navedeno u članku 21. stavku 1. Uredbe xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]
  . Da bi se osigurala dostatna financijska sredstva za inovacije u tom proširenom području primjene,
  Inovacijski
  fond trebalo bi dopuniti s 50 milijuna emisijskih jedinica koje će se dijelom dobiti iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle prodati na dražbi, a dijelom iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle besplatno dodijeliti, u skladu s trenutačnim udjelom financijskih sredstava koja svaki izvor osigurava za
  Inovacijski
  fond. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Područje primjene
  Inovacijskog
  fonda iz članka 10.a stavka 8. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi se proširiti na potporu
  inovacijama
  u 
  području niskougljičnih
  tehnologija
  i procesa koji se odnose na potrošnju goriva u sektorima zgrada i cestovnog prometa. Dodatno bi Inovacijski fond trebao služiti
  za
  pružanje potpore ulaganjima u dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa, uključujući ulaganja
  u 
  održiva alternativna goriva kao što su vodik
  i 
  amonijak
  koji se
  proizvode iz obnovljivih izvora energije, kao i
  u 
  pogonske tehnologije s nultom stopom emisija kao što su tehnologije za iskorištavanje energije vjetra. Budući da se u skladu s člankom 21
  .
  stavkom 5. Financijske uredbe prihodi ostvareni od kazni propisanih Uredbom xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]

   (19)

  raspodjeljuju u Inovacijski fond kao vanjski namjenski prihod, Komisija
  bi trebala
  osigurati
  da se
  razmotri potpora inovativnim projektima
  za
  ubrzavanje razvoja i uvođenja obnovljivih i niskougljičnih goriva
  u 
  pomorskom
  sektoru
  , kako je navedeno u članku 21. stavku 1. Uredbe xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]
  . Da bi se osigurala dostatna financijska sredstva za inovacije u tom proširenom području primjene,
  Inovacijski
  fond trebalo bi dopuniti s 50 milijuna emisijskih jedinica koje će se dijelom dobiti iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle prodati na dražbi, a dijelom iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle besplatno dodijeliti, u skladu s trenutačnim udjelom financijskih sredstava koja svaki izvor osigurava za
  Inovacijski
  fond.

| (33) | Područje primjene
  Klimatskog investicijskog
  fonda iz članka 10.a stavka 8. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi se proširiti na potporu
  uvođenju
  u 
  industrijske procese nerevolucionarnih
  tehnologija
  koje imaju velik potencijal za uštedu emisija stakleničkih plinova, ali nisu spremne
  za
  tržište, kao i inovacijama
  u 
  području niskougljičnih tehnologija
  i 
  procesa
  koji se
  odnose na potrošnju goriva
  u 
  sektorima zgrada i cestovnog prometa, uključujući kolektivne oblike prijevoza
  .
  Također
  bi trebala
  postojati mogućnost
  da se
  Klimatski investicijski fond upotrijebi
  za
  potporu revolucionarnim tehnologijama
  u sektoru
  otpada
  . Da bi se osigurala dostatna financijska sredstva za inovacije u tom proširenom području primjene,
  Klimatski investicijski
  fond trebalo bi dopuniti s 50 milijuna emisijskih jedinica koje će se dijelom dobiti iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle prodati na dražbi, a dijelom iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle besplatno dodijeliti, u skladu s trenutačnim udjelom financijskih sredstava koja svaki izvor osigurava za
  Klimatski investicijski
  fond.
  Kako bi se što prije potaknule inovacije u području revolucionarnih tehnologija, Komisija bi trebala osigurati da udio financiranja koje je stavljeno na raspolaganje u okviru Klimatskog investicijskog fonda bude pojačan tijekom prvih godina provedbe ove Direktive. |
| --- | --- |

(33)

Područje primjene
  Klimatskog investicijskog
  fonda iz članka 10.a stavka 8. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi se proširiti na potporu
  uvođenju
  u 
  industrijske procese nerevolucionarnih
  tehnologija
  koje imaju velik potencijal za uštedu emisija stakleničkih plinova, ali nisu spremne
  za
  tržište, kao i inovacijama
  u 
  području niskougljičnih tehnologija
  i 
  procesa
  koji se
  odnose na potrošnju goriva
  u 
  sektorima zgrada i cestovnog prometa, uključujući kolektivne oblike prijevoza
  .
  Također
  bi trebala
  postojati mogućnost
  da se
  Klimatski investicijski fond upotrijebi
  za
  potporu revolucionarnim tehnologijama
  u sektoru
  otpada
  . Da bi se osigurala dostatna financijska sredstva za inovacije u tom proširenom području primjene,
  Klimatski investicijski
  fond trebalo bi dopuniti s 50 milijuna emisijskih jedinica koje će se dijelom dobiti iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle prodati na dražbi, a dijelom iz emisijskih jedinica koje bi se inače mogle besplatno dodijeliti, u skladu s trenutačnim udjelom financijskih sredstava koja svaki izvor osigurava za
  Klimatski investicijski
  fond.
  Kako bi se što prije potaknule inovacije u području revolucionarnih tehnologija, Komisija bi trebala osigurati da udio financiranja koje je stavljeno na raspolaganje u okviru Klimatskog investicijskog fonda bude pojačan tijekom prvih godina provedbe ove Direktive.

Amandman 460

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33. a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33a) | Ubrzanje uvođenja domaćih održivih obnovljivih izvora energije ima važnu ulogu u planu Unije da postane neovisna o ruskim fosilnim gorivima znatno prije 2030. Osim toga, dostupnost velikih količina održive obnovljive energije potrebna je kako bi se osiguralo smanjenje emisija stakleničkih plinova u industrijskim procesima i u cjelokupnom gospodarstvu. Potrebno je znatno povećati cilj Unije u pogledu obnovljive energije za 2030. i povezane nacionalne doprinose. Stoga bi najmanje 12 % emisijskih jedinica stavljenih na raspolaganje Klimatskom investicijskom fondu trebalo biti upotrijebljeno za daljnji razvoj i uvođenje održivih obnovljivih izvora energije u Uniji, u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Prednost bi trebalo dati razvoju lokalne samoproizvodnje, skladištenja i dijeljenja, posebno u okviru zajednica energije iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33a)

Ubrzanje uvođenja domaćih održivih obnovljivih izvora energije ima važnu ulogu u planu Unije da postane neovisna o ruskim fosilnim gorivima znatno prije 2030. Osim toga, dostupnost velikih količina održive obnovljive energije potrebna je kako bi se osiguralo smanjenje emisija stakleničkih plinova u industrijskim procesima i u cjelokupnom gospodarstvu. Potrebno je znatno povećati cilj Unije u pogledu obnovljive energije za 2030. i povezane nacionalne doprinose. Stoga bi najmanje 12 % emisijskih jedinica stavljenih na raspolaganje Klimatskom investicijskom fondu trebalo biti upotrijebljeno za daljnji razvoj i uvođenje održivih obnovljivih izvora energije u Uniji, u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Prednost bi trebalo dati razvoju lokalne samoproizvodnje, skladištenja i dijeljenja, posebno u okviru zajednica energije iz obnovljivih izvora.

Amandman 461

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33b) | Podupiranjem projekata javnim sredstvima Klimatski investicijski fond osiguravao bi poduzećima znatne prednosti za razvoj svojih proizvoda ili usluga. S obzirom na navedeno, projekti koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda trebali bi razmjenjivati znanje s drugim relevantnim projektima, kao i s istraživačima iz Europske unije koji imaju legitiman interes. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33b)

Podupiranjem projekata javnim sredstvima Klimatski investicijski fond osiguravao bi poduzećima znatne prednosti za razvoj svojih proizvoda ili usluga. S obzirom na navedeno, projekti koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda trebali bi razmjenjivati znanje s drugim relevantnim projektima, kao i s istraživačima iz Europske unije koji imaju legitiman interes.

Amandman 462

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik važan su element kojim se potiče smanjenje emisija u industriji jer omogućuju da se ulagateljima u inovativne klimatski prihvatljive tehnologije jamči cijena kojom se nagrađuju smanjenja emisija CO2 koja prelaze smanjenja potaknuta aktualnim razinama cijena u EU sustavu trgovanja emisijama. Raspon mjera koje
  Inovacijski
  fond može poduprijeti trebao bi se proširiti kako bi pružao potporu projektima u okviru cjenovno konkurentnih javnih natječaja, kao što su ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o preciznim pravilima za tu vrstu potpore. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik važan su element kojim se potiče smanjenje emisija u industriji jer omogućuju da se ulagateljima u inovativne klimatski prihvatljive tehnologije jamči cijena kojom se nagrađuju smanjenja emisija CO2 koja prelaze smanjenja potaknuta aktualnim razinama cijena u EU sustavu trgovanja emisijama. Raspon mjera koje
  Inovacijski
  fond može poduprijeti trebao bi se proširiti kako bi pružao potporu projektima u okviru cjenovno konkurentnih javnih natječaja, kao što su ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o preciznim pravilima za tu vrstu potpore.

| (35) | Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik važan su element kojim se
  uz rast novih tehnologija
  potiče smanjenje emisija u industriji jer omogućuju da se ulagateljima u inovativne klimatski prihvatljive tehnologije jamči cijena kojom se nagrađuju smanjenja emisija CO2 koja prelaze smanjenja potaknuta aktualnim razinama cijena u EU sustavu trgovanja emisijama. Raspon mjera koje
  Klimatski investicijski
  fond može poduprijeti trebao bi se proširiti kako bi pružao potporu projektima u okviru
  tehnološki neutralnih,
  cjenovno konkurentnih javnih natječaja, kao što su ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik
  , te kako bi se poštovalo načelo geografske ravnoteže. Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik bili bi važan mehanizam za pružanje potpore razvoju tehnologija za dekarbonizaciju, kao što su hvatanje i skladištenje ugljika te hvatanje i upotreba ugljika, i optimizaciju upotrebe dostupnih resursa. Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik isto bi tako pružili sigurnost ulagateljima u tehnologije kao što su tehnologije hvatanja ugljika.
  Komisija bi
  trebala provesti procjenu učinka s posebnim naglaskom na opcije za pružanje potpore u okviru natječajnog postupka, uključujući na razinama osiguranih financijskih sredstava. Komisija bi na temelju rezultata te procjene
  trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o preciznim pravilima za tu vrstu potpore. |
| --- | --- |

(35)

Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik važan su element kojim se
  uz rast novih tehnologija
  potiče smanjenje emisija u industriji jer omogućuju da se ulagateljima u inovativne klimatski prihvatljive tehnologije jamči cijena kojom se nagrađuju smanjenja emisija CO2 koja prelaze smanjenja potaknuta aktualnim razinama cijena u EU sustavu trgovanja emisijama. Raspon mjera koje
  Klimatski investicijski
  fond može poduprijeti trebao bi se proširiti kako bi pružao potporu projektima u okviru
  tehnološki neutralnih,
  cjenovno konkurentnih javnih natječaja, kao što su ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik
  , te kako bi se poštovalo načelo geografske ravnoteže. Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik bili bi važan mehanizam za pružanje potpore razvoju tehnologija za dekarbonizaciju, kao što su hvatanje i skladištenje ugljika te hvatanje i upotreba ugljika, i optimizaciju upotrebe dostupnih resursa. Ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik isto bi tako pružili sigurnost ulagateljima u tehnologije kao što su tehnologije hvatanja ugljika.
  Komisija bi
  trebala provesti procjenu učinka s posebnim naglaskom na opcije za pružanje potpore u okviru natječajnog postupka, uključujući na razinama osiguranih financijskih sredstava. Komisija bi na temelju rezultata te procjene
  trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o preciznim pravilima za tu vrstu potpore.

Amandman 463

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Područje primjene Modernizacijskog fonda trebalo bi uskladiti s najnovijim klimatskim ciljevima Unije tako da se zahtijeva da ulaganja budu usklađena s ciljevima europskog zelenog plana i Uredbe (EU) 2021/1119 i tako da se ukida potpora ulaganjima povezanima s fosilnim gorivima. Nadalje, postotak Modernizacijskog fonda koji treba namijeniti prioritetnim ulaganjima trebalo bi povećati na
  80
   %, energetska učinkovitost trebala bi se utvrditi kao prioritetno područje na strani potražnje, a u opseg prioritetnih ulaganja trebalo bi uključiti potporu kućanstvima za rješavanje problema energetskog siromaštva, među ostalim u ruralnim i udaljenim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Područje primjene Modernizacijskog fonda trebalo bi uskladiti s najnovijim klimatskim ciljevima Unije tako da se zahtijeva da ulaganja budu usklađena s ciljevima europskog zelenog plana i Uredbe (EU) 2021/1119 i tako da se ukida potpora ulaganjima povezanima s fosilnim gorivima. Nadalje, postotak Modernizacijskog fonda koji treba namijeniti prioritetnim ulaganjima trebalo bi povećati na
  80
   %, energetska učinkovitost trebala bi se utvrditi kao prioritetno područje na strani potražnje, a u opseg prioritetnih ulaganja trebalo bi uključiti potporu kućanstvima za rješavanje problema energetskog siromaštva, među ostalim u ruralnim i udaljenim područjima.

| (38) | Područje primjene Modernizacijskog fonda trebalo bi uskladiti s najnovijim klimatskim ciljevima Unije tako da se zahtijeva da ulaganja budu usklađena s ciljevima europskog zelenog plana i Uredbe (EU) 2021/1119 i tako da se ukida potpora ulaganjima povezanima s fosilnim gorivima.
  Potpora iz Modernizacijskog fonda trebala bi se dodjeljivati samo državama članicama koje su donijele pravno obvezujuće ciljeve za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. i mjere za postupno ukidanje svih fosilnih goriva u vremenskom okviru usklađenom s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119. Kako bi se zajamčila učinkovita upotreba sredstava Unije, pristup Modernizacijskom fondu trebao bi isto tako biti uvjetovan poštovanjem vladavine prava.
  Nadalje, postotak Modernizacijskog fonda koji treba namijeniti prioritetnim ulaganjima trebalo bi povećati na
  100
   %, energetska učinkovitost trebala bi se utvrditi kao prioritetno područje na strani potražnje, a u opseg prioritetnih ulaganja trebalo bi uključiti potporu kućanstvima za rješavanje problema energetskog siromaštva, među ostalim u ruralnim i udaljenim područjima. |
| --- | --- |

(38)

Područje primjene Modernizacijskog fonda trebalo bi uskladiti s najnovijim klimatskim ciljevima Unije tako da se zahtijeva da ulaganja budu usklađena s ciljevima europskog zelenog plana i Uredbe (EU) 2021/1119 i tako da se ukida potpora ulaganjima povezanima s fosilnim gorivima.
  Potpora iz Modernizacijskog fonda trebala bi se dodjeljivati samo državama članicama koje su donijele pravno obvezujuće ciljeve za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. i mjere za postupno ukidanje svih fosilnih goriva u vremenskom okviru usklađenom s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119. Kako bi se zajamčila učinkovita upotreba sredstava Unije, pristup Modernizacijskom fondu trebao bi isto tako biti uvjetovan poštovanjem vladavine prava.
  Nadalje, postotak Modernizacijskog fonda koji treba namijeniti prioritetnim ulaganjima trebalo bi povećati na
  100
   %, energetska učinkovitost trebala bi se utvrditi kao prioritetno područje na strani potražnje, a u opseg prioritetnih ulaganja trebalo bi uključiti potporu kućanstvima za rješavanje problema energetskog siromaštva, među ostalim u ruralnim i udaljenim područjima.

Amandman 464

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 38. a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (38a) | Povećanjem cijena u okviru EU sustava trgovanja emisijama znatno su se povećali prihodi iz tog sustava za države članice i Uniju. Kako bi se prepoznao doprinos prihoda EU sustava trgovanja emisijama tranziciji industrije Unije te pružila potpora ranjivim osobama u Uniji kako bi im se omogućilo da prijeđu na ekološki prihvatljive alternative, trebalo bi uvesti oznaku EU sustava trgovanja emisijama. Države članice i Komisija trebale bi osigurati da je jasno naznačeno da financiranje dolazi iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama isticanjem odgovarajuće oznake za sve projekte i aktivnosti koji se podupiru na nacionalnoj razini ili iz fondova Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38a)

Povećanjem cijena u okviru EU sustava trgovanja emisijama znatno su se povećali prihodi iz tog sustava za države članice i Uniju. Kako bi se prepoznao doprinos prihoda EU sustava trgovanja emisijama tranziciji industrije Unije te pružila potpora ranjivim osobama u Uniji kako bi im se omogućilo da prijeđu na ekološki prihvatljive alternative, trebalo bi uvesti oznaku EU sustava trgovanja emisijama. Države članice i Komisija trebale bi osigurati da je jasno naznačeno da financiranje dolazi iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama isticanjem odgovarajuće oznake za sve projekte i aktivnosti koji se podupiru na nacionalnoj razini ili iz fondova Unije.

Amandman 465

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2066 (21) utvrđuju se pravila o praćenju emisija iz biomase koja su usklađena s pravilima o upotrebi biomase utvrđenima u zakonodavstvu Unije o obnovljivoj energiji. Budući da je najnovijim pravilima utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (22) detaljnije razrađeno zakonodavstvo u pogledu kriterija održivosti za biomasu, prijenos provedbenih ovlasti iz članka 14. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi izričito proširiti na donošenje potrebnih prilagodbi za primjenu kriterija održivosti za biomasu, uključujući biogoriva, biotekućine i goriva od biomase, u EU sustavu trgovanja emisijama. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  provedbenih
  akata kojima utvrđuje način obračunavanja uskladištenih emisija iz mješavina biomase s nultom stopom i biomase koja ne potječe iz izvora s nultom stopom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2066 (21) utvrđuju se pravila o praćenju emisija iz biomase koja su usklađena s pravilima o upotrebi biomase utvrđenima u zakonodavstvu Unije o obnovljivoj energiji. Budući da je najnovijim pravilima utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (22) detaljnije razrađeno zakonodavstvo u pogledu kriterija održivosti za biomasu, prijenos provedbenih ovlasti iz članka 14. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi izričito proširiti na donošenje potrebnih prilagodbi za primjenu kriterija održivosti za biomasu, uključujući biogoriva, biotekućine i goriva od biomase, u EU sustavu trgovanja emisijama. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  provedbenih
  akata kojima utvrđuje način obračunavanja uskladištenih emisija iz mješavina biomase s nultom stopom i biomase koja ne potječe iz izvora s nultom stopom.

| (39) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2066 (21) utvrđuju se pravila o praćenju emisija iz biomase koja su usklađena s pravilima o upotrebi biomase utvrđenima u zakonodavstvu Unije o obnovljivoj energiji. Budući da je najnovijim pravilima utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (22) detaljnije razrađeno zakonodavstvo u pogledu kriterija održivosti za biomasu, prijenos provedbenih ovlasti iz članka 14. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi izričito proširiti na donošenje potrebnih prilagodbi za primjenu kriterija održivosti za biomasu, uključujući biogoriva, biotekućine i goriva od biomase, u EU sustavu trgovanja emisijama. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  delegiranih
  akata kojima utvrđuje način obračunavanja uskladištenih emisija iz mješavina biomase s nultom stopom i biomase koja ne potječe iz izvora s nultom stopom. |
| --- | --- |

(39)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2066 (21) utvrđuju se pravila o praćenju emisija iz biomase koja su usklađena s pravilima o upotrebi biomase utvrđenima u zakonodavstvu Unije o obnovljivoj energiji. Budući da je najnovijim pravilima utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (22) detaljnije razrađeno zakonodavstvo u pogledu kriterija održivosti za biomasu, prijenos provedbenih ovlasti iz članka 14. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ trebalo bi izričito proširiti na donošenje potrebnih prilagodbi za primjenu kriterija održivosti za biomasu, uključujući biogoriva, biotekućine i goriva od biomase, u EU sustavu trgovanja emisijama. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje
  delegiranih
  akata kojima utvrđuje način obračunavanja uskladištenih emisija iz mješavina biomase s nultom stopom i biomase koja ne potječe iz izvora s nultom stopom.

Amandman 466

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla i reciklirana ugljična goriva mogu biti važna za smanjenje emisija stakleničkih plinova u sektorima koji se teško mogu dekarbonizirati.
  Ako se goriva iz recikliranog ugljika i obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla proizvode iz ugljikova dioksida uhvaćenog u okviru djelatnosti obuhvaćene ovom Direktivom, emisije bi se trebale obračunati u toj djelatnosti.
  Da bi se osiguralo da obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika pridonose smanjenju emisija stakleničkih plinova te da bi se izbjeglo dvostruko računanje za goriva koja to čine, primjereno je izričito proširiti ovlast Komisije iz članka 14. stavka 1. na donošenje
  provedbenih
  akata o utvrđivanju prilagodbi potrebnih za obračun konačnog ispuštanja ugljikova dioksida
  i izbjegavanje dvostrukog računanja kako bi
  se
  osiguralo postojanje
  primjerenih poticaja, uzimajući pritom u obzir i odredbe o tim gorivima u okviru Direktive (EU) 2018/2001. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla i reciklirana ugljična goriva mogu biti važna za smanjenje emisija stakleničkih plinova u sektorima koji se teško mogu dekarbonizirati.
  Ako se goriva iz recikliranog ugljika i obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla proizvode iz ugljikova dioksida uhvaćenog u okviru djelatnosti obuhvaćene ovom Direktivom, emisije bi se trebale obračunati u toj djelatnosti.
  Da bi se osiguralo da obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika pridonose smanjenju emisija stakleničkih plinova te da bi se izbjeglo dvostruko računanje za goriva koja to čine, primjereno je izričito proširiti ovlast Komisije iz članka 14. stavka 1. na donošenje
  provedbenih
  akata o utvrđivanju prilagodbi potrebnih za obračun konačnog ispuštanja ugljikova dioksida
  i izbjegavanje dvostrukog računanja kako bi
  se
  osiguralo postojanje
  primjerenih poticaja, uzimajući pritom u obzir i odredbe o tim gorivima u okviru Direktive (EU) 2018/2001.

| (40) | Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla i reciklirana ugljična goriva mogu biti važna za smanjenje emisija stakleničkih plinova u sektorima koji se teško mogu dekarbonizirati. Da bi se osiguralo da obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika pridonose smanjenju emisija stakleničkih plinova te da bi se izbjeglo dvostruko računanje za goriva koja to čine, primjereno je izričito proširiti ovlast Komisije iz članka 14. stavka 1. na donošenje
  delegiranih
  akata o utvrđivanju prilagodbi potrebnih za obračun konačnog ispuštanja ugljikova dioksida
  na način kojim se osigurava da se sve emisije uzimaju u obzir, uključujući slučajeve kad
  se
  takva goriva proizvode iz ugljikova dioksida uhvaćenog izvan Unije i koriste se u okviru djelatnosti obuhvaćene ovom Direktivom, uz izbjegavanje dvostrukog računanja i osiguravanje postojanja
  primjerenih poticaja
  za hvatanje emisija
  , uzimajući pritom u obzir i odredbe o tim gorivima u okviru Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla i reciklirana ugljična goriva mogu biti važna za smanjenje emisija stakleničkih plinova u sektorima koji se teško mogu dekarbonizirati. Da bi se osiguralo da obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika pridonose smanjenju emisija stakleničkih plinova te da bi se izbjeglo dvostruko računanje za goriva koja to čine, primjereno je izričito proširiti ovlast Komisije iz članka 14. stavka 1. na donošenje
  delegiranih
  akata o utvrđivanju prilagodbi potrebnih za obračun konačnog ispuštanja ugljikova dioksida
  na način kojim se osigurava da se sve emisije uzimaju u obzir, uključujući slučajeve kad
  se
  takva goriva proizvode iz ugljikova dioksida uhvaćenog izvan Unije i koriste se u okviru djelatnosti obuhvaćene ovom Direktivom, uz izbjegavanje dvostrukog računanja i osiguravanje postojanja
  primjerenih poticaja
  za hvatanje emisija
  , uzimajući pritom u obzir i odredbe o tim gorivima u okviru Direktive (EU) 2018/2001.

Amandman 467

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | Zbog isključivanja postrojenja koja upotrebljavaju isključivo biomasu iz EU sustava trgovanja emisijama postrojenja za izgaranje velikog udjela biomase ostvarila su neočekivani profit jer su im besplatno dodijeljene emisijske jedinice koje u velikoj mjeri nadmašuju stvarne emisije. Stoga je potrebno uvesti graničnu vrijednost za izgaranje biomase s nultom stopom iznad koje se postrojenja isključuju iz EU sustava trgovanja emisijama. Granična vrijednost od 95 % u skladu je s parametrom nesigurnosti utvrđenim u članku 2. točki 16. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/331

   (23)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

Zbog isključivanja postrojenja koja upotrebljavaju isključivo biomasu iz EU sustava trgovanja emisijama postrojenja za izgaranje velikog udjela biomase ostvarila su neočekivani profit jer su im besplatno dodijeljene emisijske jedinice koje u velikoj mjeri nadmašuju stvarne emisije. Stoga je potrebno uvesti graničnu vrijednost za izgaranje biomase s nultom stopom iznad koje se postrojenja isključuju iz EU sustava trgovanja emisijama. Granična vrijednost od 95 % u skladu je s parametrom nesigurnosti utvrđenim u članku 2. točki 16. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/331

   (23)

  .

Briše se.

Amandman 468

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 42.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42a) | Sve veće cijene energije velik su problem za građane, posebno obitelji s niskim dohotkom, te poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”). Glavni uzrok rasta cijena energije je naša ovisnost o fosilnim gorivima. Paketom „Spremni za 55 %” trebalo bi obuhvatiti i nastojati smanjiti takve ovisnosti, među ostalim poboljšanjem strukture EU sustava trgovanja emisijama. Jačanje integriteta tržišta i transparentnosti također može imati ulogu u ograničavanju volatilnosti cijena EU sustava trgovanja emisijama na tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42a)

Sve veće cijene energije velik su problem za građane, posebno obitelji s niskim dohotkom, te poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”). Glavni uzrok rasta cijena energije je naša ovisnost o fosilnim gorivima. Paketom „Spremni za 55 %” trebalo bi obuhvatiti i nastojati smanjiti takve ovisnosti, među ostalim poboljšanjem strukture EU sustava trgovanja emisijama. Jačanje integriteta tržišta i transparentnosti također može imati ulogu u ograničavanju volatilnosti cijena EU sustava trgovanja emisijama na tržištu.

Amandman 469

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 42.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42b) | Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) objavilo je 28. ožujka 2022. završno izvješće o emisijskim jedinicama i povezanim izvedenicama. Komisija bi, prema potrebi i što je prije moguće, trebala podnijeti zakonodavni prijedlog za praćenje preporuka iz tog izvješća kako bi se poboljšala razina transparentnosti i praćenja europskih tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica te izvješćivanja o njima. Međutim, kako bi se kontinuirano pratio integritet i transparentnost tržišta, izbjeglo netočno informiranje i usmjeravalo moguće brzo djelovanje, ESMA bi trebala redovito objavljivati izvješće o integritetu i transparentnosti tih tržišta i, prema potrebi, davati daljnje preporuke za ciljana poboljšanja. ESMA bi posebno trebala ispitati funkcioniranje tržištâ s obzirom na volatilnost tržišta i razvoj cijena, funkcioniranje dražbi i operacija trgovanja na tržištima, likvidnost i količine kojima se trguje te kategorije i ponašanje sudionika na tržištu u trgovanju. Ciljana poboljšanja mogla bi, na primjer, uključivati mjere za poboljšanje informacija dostupnih sudionicima na tržištu i široj javnosti o funkcioniranju tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica, poboljšanje regulatornog izvješćivanja i praćenja tržišta na tržištima emisijskih jedinica i povezanim tržištima izvedenica, među ostalim objavljivanjem pojedinačnih transakcija, zahtjeve za svakog sudionika na tržištu da javno objavi svoja sredstva u rezervi i pozicije raščlanjene prema motivu i horizontu, promicanje sprečavanja i otkrivanja zlouporabe tržišta i pomoći u održavanju urednih tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica, primjerice promjenjivom kaznom na temelju prosječne dražbovne cijene iz prethodne godine, povlačenjem emisijskih jedinica, prilagodbom količine naknadnih dražbi ili njihovom kombinacijom. Komisija bi trebala ocijeniti preporuke ESMA-e u roku od šest mjeseci od objave izvješća ESMA-e i prema potrebi podnijeti zakonodavni prijedlog za provedbu tih preporuka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42b)

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) objavilo je 28. ožujka 2022. završno izvješće o emisijskim jedinicama i povezanim izvedenicama. Komisija bi, prema potrebi i što je prije moguće, trebala podnijeti zakonodavni prijedlog za praćenje preporuka iz tog izvješća kako bi se poboljšala razina transparentnosti i praćenja europskih tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica te izvješćivanja o njima. Međutim, kako bi se kontinuirano pratio integritet i transparentnost tržišta, izbjeglo netočno informiranje i usmjeravalo moguće brzo djelovanje, ESMA bi trebala redovito objavljivati izvješće o integritetu i transparentnosti tih tržišta i, prema potrebi, davati daljnje preporuke za ciljana poboljšanja. ESMA bi posebno trebala ispitati funkcioniranje tržištâ s obzirom na volatilnost tržišta i razvoj cijena, funkcioniranje dražbi i operacija trgovanja na tržištima, likvidnost i količine kojima se trguje te kategorije i ponašanje sudionika na tržištu u trgovanju. Ciljana poboljšanja mogla bi, na primjer, uključivati mjere za poboljšanje informacija dostupnih sudionicima na tržištu i široj javnosti o funkcioniranju tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica, poboljšanje regulatornog izvješćivanja i praćenja tržišta na tržištima emisijskih jedinica i povezanim tržištima izvedenica, među ostalim objavljivanjem pojedinačnih transakcija, zahtjeve za svakog sudionika na tržištu da javno objavi svoja sredstva u rezervi i pozicije raščlanjene prema motivu i horizontu, promicanje sprečavanja i otkrivanja zlouporabe tržišta i pomoći u održavanju urednih tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica, primjerice promjenjivom kaznom na temelju prosječne dražbovne cijene iz prethodne godine, povlačenjem emisijskih jedinica, prilagodbom količine naknadnih dražbi ili njihovom kombinacijom. Komisija bi trebala ocijeniti preporuke ESMA-e u roku od šest mjeseci od objave izvješća ESMA-e i prema potrebi podnijeti zakonodavni prijedlog za provedbu tih preporuka.

Amandman 470

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 42.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42c) | Neočekivana ili iznenadna volatilnost tržišta ili prekomjerni cjenovni šokovi na tržištu ugljika u Uniji, primjerice zbog iznenadnih promjena u ponašanju na tržištu ili prekomjernih špekulacija, negativno utječu na predvidljivost tržišta i stabilnu ulagačku klimu koja je ključna za planiranje ulaganja u dekarbonizaciju i inovacije. Stoga bi mjere koje se primjenjuju u slučaju prekomjernih fluktuacija cijena trebalo pažljivo ojačati kako bi se poboljšala procjena neopravdanih kretanja cijena i reakcija na njih. Takvim ciljanim poboljšanjima trebalo bi se osigurati kontinuirano pravilno funkcioniranje tržišta ugljika, uključujući ulogu posrednika i financijskih aktera u osiguravanju likvidnosti tržišta i pristupa tržištu za usklađene subjekte, posebno MSP-ove, uz istodobno uklanjanje neočekivanih ili iznenadnih šokova zbog volatilnosti ili cjenovnih šokova koji nisu povezani s tržišnim osnovama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42c)

Neočekivana ili iznenadna volatilnost tržišta ili prekomjerni cjenovni šokovi na tržištu ugljika u Uniji, primjerice zbog iznenadnih promjena u ponašanju na tržištu ili prekomjernih špekulacija, negativno utječu na predvidljivost tržišta i stabilnu ulagačku klimu koja je ključna za planiranje ulaganja u dekarbonizaciju i inovacije. Stoga bi mjere koje se primjenjuju u slučaju prekomjernih fluktuacija cijena trebalo pažljivo ojačati kako bi se poboljšala procjena neopravdanih kretanja cijena i reakcija na njih. Takvim ciljanim poboljšanjima trebalo bi se osigurati kontinuirano pravilno funkcioniranje tržišta ugljika, uključujući ulogu posrednika i financijskih aktera u osiguravanju likvidnosti tržišta i pristupa tržištu za usklađene subjekte, posebno MSP-ove, uz istodobno uklanjanje neočekivanih ili iznenadnih šokova zbog volatilnosti ili cjenovnih šokova koji nisu povezani s tržišnim osnovama.

Amandman 471

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 43.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (43a) | Kako bi se zajamčili jednaki uvjeti i prevladale eventualne preostale razlike između postojećeg EU sustava trgovanja emisijama i novog sustava trgovanja emisijama, novi sustav trgovanja emisijama također bi trebao obuhvatiti ostala goriva puštena u potrošnju, poput onih koja se upotrebljavaju za industrijsko grijanje u djelatnostima koje nisu obuhvaćene Prilogom I. Direktive 2003/87/EC, uz izbjegavanje ili otklanjanje svakog dvostrukog računanja. Osim toga, takvim bi se pristupom pojednostavnili provedba, praćenje i verifikacija novog sustava trgovanja emisijama i izvješćivanje o njemu za regulirane subjekte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43a)

Kako bi se zajamčili jednaki uvjeti i prevladale eventualne preostale razlike između postojećeg EU sustava trgovanja emisijama i novog sustava trgovanja emisijama, novi sustav trgovanja emisijama također bi trebao obuhvatiti ostala goriva puštena u potrošnju, poput onih koja se upotrebljavaju za industrijsko grijanje u djelatnostima koje nisu obuhvaćene Prilogom I. Direktive 2003/87/EC, uz izbjegavanje ili otklanjanje svakog dvostrukog računanja. Osim toga, takvim bi se pristupom pojednostavnili provedba, praćenje i verifikacija novog sustava trgovanja emisijama i izvješćivanje o njemu za regulirane subjekte.

Amandman 472

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | Da bi se uspostavio potreban provedbeni okvir i pružio razuman vremenski okvir za postizanje cilja za 2030., trgovanje emisijama u tim
  dvama
  novim sektorima trebalo bi započeti 2025. U prvoj bi godini regulirani subjekti trebali imati dozvolu za emisiju stakleničkih plinova te izvijestiti o svojim emisijama u 
  2024
  . i 
  2025
  . Izdavanje emisijskih jedinica i obveze usklađivanja za te subjekte trebali bi se primjenjivati od 2026. Takav redoslijed omogućit će organiziran i učinkovit početak trgovanja emisijama u tim sektorima. Usto bi omogućio i uspostavljanje financiranja EU-a i mjera država članica kako bi se osiguralo socijalno pošteno uvođenje trgovanja emisijama EU-a u tim dvama sektorima, a sve da bi se ublažio utjecaj cijene ugljika na ranjiva kućanstva i korisnike prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

Da bi se uspostavio potreban provedbeni okvir i pružio razuman vremenski okvir za postizanje cilja za 2030., trgovanje emisijama u tim
  dvama
  novim sektorima trebalo bi započeti 2025. U prvoj bi godini regulirani subjekti trebali imati dozvolu za emisiju stakleničkih plinova te izvijestiti o svojim emisijama u 
  2024
  . i 
  2025
  . Izdavanje emisijskih jedinica i obveze usklađivanja za te subjekte trebali bi se primjenjivati od 2026. Takav redoslijed omogućit će organiziran i učinkovit početak trgovanja emisijama u tim sektorima. Usto bi omogućio i uspostavljanje financiranja EU-a i mjera država članica kako bi se osiguralo socijalno pošteno uvođenje trgovanja emisijama EU-a u tim dvama sektorima, a sve da bi se ublažio utjecaj cijene ugljika na ranjiva kućanstva i korisnike prijevoza.

| (44) | Da bi se uspostavio potreban provedbeni okvir i pružio razuman vremenski okvir za postizanje cilja za 2030., trgovanje emisijama u tim novim sektorima trebalo bi započeti 2025. U prvoj bi godini regulirani subjekti trebali imati dozvolu za emisiju stakleničkih plinova te izvijestiti o svojim emisijama u 
  2023
  . i 
  2024
  . Izdavanje emisijskih jedinica i obveze usklađivanja za te subjekte trebali bi se primjenjivati od
  2025. za goriva puštena u potrošnju za komercijalnu primjenu i druga goriva, kao što su ona koja se upotrebljavaju za industrijsko grijanje koje nije obuhvaćeno postojećim EU sustavom trgovanja emisijama. Ako tako ocijeni do 1. siječnja 2026. i ako su uvjeti odgovarajući, Komisija bi trebala nastojati proširiti područje primjene na goriva puštena u potrošnju u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju ili hlađenju stambenih zgrada od 1. siječnja 2029. te bi prema potrebi trebala u tu svrhu predstaviti ciljano preispitivanje.
  Takav redoslijed omogućit će organiziran i učinkovit početak trgovanja emisijama u tim sektorima. Usto bi omogućio i uspostavljanje financiranja EU-a i mjera država članica kako bi se osiguralo socijalno pošteno uvođenje trgovanja emisijama EU-a u tim dvama sektorima, a sve da bi se ublažio utjecaj cijene ugljika na ranjiva kućanstva i korisnike prijevoza. |
| --- | --- |

(44)

Da bi se uspostavio potreban provedbeni okvir i pružio razuman vremenski okvir za postizanje cilja za 2030., trgovanje emisijama u tim novim sektorima trebalo bi započeti 2025. U prvoj bi godini regulirani subjekti trebali imati dozvolu za emisiju stakleničkih plinova te izvijestiti o svojim emisijama u 
  2023
  . i 
  2024
  . Izdavanje emisijskih jedinica i obveze usklađivanja za te subjekte trebali bi se primjenjivati od
  2025. za goriva puštena u potrošnju za komercijalnu primjenu i druga goriva, kao što su ona koja se upotrebljavaju za industrijsko grijanje koje nije obuhvaćeno postojećim EU sustavom trgovanja emisijama. Ako tako ocijeni do 1. siječnja 2026. i ako su uvjeti odgovarajući, Komisija bi trebala nastojati proširiti područje primjene na goriva puštena u potrošnju u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju ili hlađenju stambenih zgrada od 1. siječnja 2029. te bi prema potrebi trebala u tu svrhu predstaviti ciljano preispitivanje.
  Takav redoslijed omogućit će organiziran i učinkovit početak trgovanja emisijama u tim sektorima. Usto bi omogućio i uspostavljanje financiranja EU-a i mjera država članica kako bi se osiguralo socijalno pošteno uvođenje trgovanja emisijama EU-a u tim dvama sektorima, a sve da bi se ublažio utjecaj cijene ugljika na ranjiva kućanstva i korisnike prijevoza.

Amandman 473

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Regulirane subjekte u tim
  dvama
  novim sektorima i točku regulacije trebalo bi utvrditi u skladu sa sustavom trošarina uspostavljenim Direktivom Vijeća (EU) 2020/262 (25), uz potrebne prilagodbe, jer se tom direktivom u svrhe plaćanja trošarina već uspostavlja pouzdan kontrolni sustav za sve količine goriva puštene u potrošnju. Krajnji korisnici goriva u tim sektorima ne bi trebali podlijegati obvezama iz Direktive 2003/87/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Regulirane subjekte u tim
  dvama
  novim sektorima i točku regulacije trebalo bi utvrditi u skladu sa sustavom trošarina uspostavljenim Direktivom Vijeća (EU) 2020/262 (25), uz potrebne prilagodbe, jer se tom direktivom u svrhe plaćanja trošarina već uspostavlja pouzdan kontrolni sustav za sve količine goriva puštene u potrošnju. Krajnji korisnici goriva u tim sektorima ne bi trebali podlijegati obvezama iz Direktive 2003/87/EZ.

| (46) | Regulirane subjekte u tim novim sektorima i točku regulacije trebalo bi utvrditi u skladu sa sustavom trošarina uspostavljenim Direktivom Vijeća (EU) 2020/262 (25), uz potrebne prilagodbe, jer se tom direktivom u svrhe plaćanja trošarina već uspostavlja pouzdan kontrolni sustav za sve količine goriva puštene u potrošnju. Krajnji korisnici goriva u tim sektorima ne bi trebali podlijegati obvezama iz Direktive 2003/87/EZ. |
| --- | --- |

(46)

Regulirane subjekte u tim novim sektorima i točku regulacije trebalo bi utvrditi u skladu sa sustavom trošarina uspostavljenim Direktivom Vijeća (EU) 2020/262 (25), uz potrebne prilagodbe, jer se tom direktivom u svrhe plaćanja trošarina već uspostavlja pouzdan kontrolni sustav za sve količine goriva puštene u potrošnju. Krajnji korisnici goriva u tim sektorima ne bi trebali podlijegati obvezama iz Direktive 2003/87/EZ.

Amandman 474

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | Regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene trgovanja emisijama u 
  sektorima zgrada i cestovnog prometa
  trebali bi podlijegati sličnim zahtjevima za dozvole za emisiju stakleničkih plinova kao i operatori stacionarnih postrojenja. Potrebno je uspostaviti pravila o zahtjevima za izdavanje dozvola, uvjetima za izdavanje dozvola, sadržaju i preispitivanju te o svim promjenama povezanima s reguliranim subjektom. Da bi početak rada novog sustava bio organiziran, države članice trebale bi osigurati da regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene novog trgovanja emisijama imaju valjanu dozvolu od početka rada sustava
  2025
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

Regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene trgovanja emisijama u 
  sektorima zgrada i cestovnog prometa
  trebali bi podlijegati sličnim zahtjevima za dozvole za emisiju stakleničkih plinova kao i operatori stacionarnih postrojenja. Potrebno je uspostaviti pravila o zahtjevima za izdavanje dozvola, uvjetima za izdavanje dozvola, sadržaju i preispitivanju te o svim promjenama povezanima s reguliranim subjektom. Da bi početak rada novog sustava bio organiziran, države članice trebale bi osigurati da regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene novog trgovanja emisijama imaju valjanu dozvolu od početka rada sustava
  2025
  .

| (47) | Regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene trgovanja emisijama u 
  novim sektorima
  trebali bi podlijegati sličnim zahtjevima za dozvole za emisiju stakleničkih plinova kao i operatori stacionarnih postrojenja. Potrebno je uspostaviti pravila o zahtjevima za izdavanje dozvola, uvjetima za izdavanje dozvola, sadržaju i preispitivanju te o svim promjenama povezanima s reguliranim subjektom. Da bi početak rada novog sustava bio organiziran, države članice trebale bi osigurati da regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene novog trgovanja emisijama imaju valjanu dozvolu od početka rada sustava
  2024
  . |
| --- | --- |

(47)

Regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene trgovanja emisijama u 
  novim sektorima
  trebali bi podlijegati sličnim zahtjevima za dozvole za emisiju stakleničkih plinova kao i operatori stacionarnih postrojenja. Potrebno je uspostaviti pravila o zahtjevima za izdavanje dozvola, uvjetima za izdavanje dozvola, sadržaju i preispitivanju te o svim promjenama povezanima s reguliranim subjektom. Da bi početak rada novog sustava bio organiziran, države članice trebale bi osigurati da regulirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene novog trgovanja emisijama imaju valjanu dozvolu od početka rada sustava
  2024
  .

Amandman 475

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Ukupna količina emisijskih jedinica za novo trgovanje emisijama trebala bi pratiti linearnu putanju kako bi se ostvario cilj smanjenja emisija do 2030. uzimajući pritom u obzir troškovno učinkovit doprinos zgrada i cestovnog prometa u obliku smanjenja emisija od 43 % do 2030. u odnosu na 2005. Ukupnu količinu emisijskih jedinica prvi bi put trebalo utvrditi
  2026
  . kako bi se pratila putanja koja 2024. počinje s graničnim vrijednostima emisija za tu godinu (1 109 304 000 CO2t) koje se računaju u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (26) na temelju referentnih emisija za te sektore za razdoblje od 2016. do 2018. U skladu s tim linearni faktor smanjenja trebalo bi utvrditi na 5,15  %. Od 2028. ukupna količina emisijskih jedinica trebala bi se utvrđivati na temelju prosječnih emisija o kojima je izviješteno za 2024., 2025. i 2026. te bi se trebala smanjivati za jednako apsolutno godišnje smanjenje koje je utvrđeno od 2024., a koje odgovara linearnom faktoru smanjenja od 5,43  % u odnosu na usporedivu vrijednost za 2025. za prethodno utvrđenu putanju. Ako su te emisije znatno više od te vrijednosti putanje i takvo odstupanje nije rezultat malih razlika u metodologijama mjerenja emisija, linearni faktor smanjenja trebalo bi prilagoditi kako bi se 2030. postiglo zahtijevano smanjenje emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Ukupna količina emisijskih jedinica za novo trgovanje emisijama trebala bi pratiti linearnu putanju kako bi se ostvario cilj smanjenja emisija do 2030. uzimajući pritom u obzir troškovno učinkovit doprinos zgrada i cestovnog prometa u obliku smanjenja emisija od 43 % do 2030. u odnosu na 2005. Ukupnu količinu emisijskih jedinica prvi bi put trebalo utvrditi
  2026
  . kako bi se pratila putanja koja 2024. počinje s graničnim vrijednostima emisija za tu godinu (1 109 304 000 CO2t) koje se računaju u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (26) na temelju referentnih emisija za te sektore za razdoblje od 2016. do 2018. U skladu s tim linearni faktor smanjenja trebalo bi utvrditi na 5,15  %. Od 2028. ukupna količina emisijskih jedinica trebala bi se utvrđivati na temelju prosječnih emisija o kojima je izviješteno za 2024., 2025. i 2026. te bi se trebala smanjivati za jednako apsolutno godišnje smanjenje koje je utvrđeno od 2024., a koje odgovara linearnom faktoru smanjenja od 5,43  % u odnosu na usporedivu vrijednost za 2025. za prethodno utvrđenu putanju. Ako su te emisije znatno više od te vrijednosti putanje i takvo odstupanje nije rezultat malih razlika u metodologijama mjerenja emisija, linearni faktor smanjenja trebalo bi prilagoditi kako bi se 2030. postiglo zahtijevano smanjenje emisija.

| (48) | Ukupna količina emisijskih jedinica za novo trgovanje emisijama trebala bi pratiti linearnu putanju kako bi se ostvario cilj smanjenja emisija do 2030. uzimajući pritom u obzir troškovno učinkovit doprinos zgrada i cestovnog prometa u obliku smanjenja emisija od 43 % do 2030. u odnosu na 2005. Ukupnu količinu emisijskih jedinica prvi bi put trebalo utvrditi
  2025
  . kako bi se pratila putanja koja 2024. počinje s graničnim vrijednostima emisija za tu godinu (1 109 304 000 CO2t) koje se računaju u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (26) na temelju referentnih emisija za te sektore za razdoblje od 2016. do 2018. U skladu s tim linearni faktor smanjenja trebalo bi utvrditi na 5,15  %. Od 2028. ukupna količina emisijskih jedinica trebala bi se utvrđivati na temelju prosječnih emisija o kojima je izviješteno za 2024., 2025. i 2026. te bi se trebala smanjivati za jednako apsolutno godišnje smanjenje koje je utvrđeno od 2024., a koje odgovara linearnom faktoru smanjenja od 5,43  % u odnosu na usporedivu vrijednost za 2025. za prethodno utvrđenu putanju. Ako su te emisije znatno više od te vrijednosti putanje i takvo odstupanje nije rezultat malih razlika u metodologijama mjerenja emisija, linearni faktor smanjenja trebalo bi prilagoditi kako bi se 2030. postiglo zahtijevano smanjenje emisija. |
| --- | --- |

(48)

Ukupna količina emisijskih jedinica za novo trgovanje emisijama trebala bi pratiti linearnu putanju kako bi se ostvario cilj smanjenja emisija do 2030. uzimajući pritom u obzir troškovno učinkovit doprinos zgrada i cestovnog prometa u obliku smanjenja emisija od 43 % do 2030. u odnosu na 2005. Ukupnu količinu emisijskih jedinica prvi bi put trebalo utvrditi
  2025
  . kako bi se pratila putanja koja 2024. počinje s graničnim vrijednostima emisija za tu godinu (1 109 304 000 CO2t) koje se računaju u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (26) na temelju referentnih emisija za te sektore za razdoblje od 2016. do 2018. U skladu s tim linearni faktor smanjenja trebalo bi utvrditi na 5,15  %. Od 2028. ukupna količina emisijskih jedinica trebala bi se utvrđivati na temelju prosječnih emisija o kojima je izviješteno za 2024., 2025. i 2026. te bi se trebala smanjivati za jednako apsolutno godišnje smanjenje koje je utvrđeno od 2024., a koje odgovara linearnom faktoru smanjenja od 5,43  % u odnosu na usporedivu vrijednost za 2025. za prethodno utvrđenu putanju. Ako su te emisije znatno više od te vrijednosti putanje i takvo odstupanje nije rezultat malih razlika u metodologijama mjerenja emisija, linearni faktor smanjenja trebalo bi prilagoditi kako bi se 2030. postiglo zahtijevano smanjenje emisija.

Amandman 476

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Da bi se osigurao neometan početak trgovanja emisijama u 
  sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa
  te uzimajući u obzir potrebu reguliranih subjekata da zaštite ili unaprijed kupe emisijske jedinice kako bi ublažili cjenovni i likvidnosni rizik, veću količinu emisijskih jedinica trebalo bi prodati na dražbi prilično rano. Stoga bi količine emisijskih jedinica za prodaju na dražbi
  2026
  . trebale biti 30 % više od ukupne količine emisijskih jedinica za
  2026
  . Ta bi količina bila dovoljna da omogući likvidnost i ako se emisije smanje u skladu s potrebama za smanjenjem i ako se emisije smanjuju samo progresivno. Detaljna pravila o takvoj prodaji veće količine emisijskih jedinica na dražbi na početku razdoblja moraju se utvrditi u delegiranom aktu povezanom s prodajom na dražbi i donesenim u skladu s člankom 10. stavkom 4. Direktive 2003/87/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Da bi se osigurao neometan početak trgovanja emisijama u 
  sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa
  te uzimajući u obzir potrebu reguliranih subjekata da zaštite ili unaprijed kupe emisijske jedinice kako bi ublažili cjenovni i likvidnosni rizik, veću količinu emisijskih jedinica trebalo bi prodati na dražbi prilično rano. Stoga bi količine emisijskih jedinica za prodaju na dražbi
  2026
  . trebale biti 30 % više od ukupne količine emisijskih jedinica za
  2026
  . Ta bi količina bila dovoljna da omogući likvidnost i ako se emisije smanje u skladu s potrebama za smanjenjem i ako se emisije smanjuju samo progresivno. Detaljna pravila o takvoj prodaji veće količine emisijskih jedinica na dražbi na početku razdoblja moraju se utvrditi u delegiranom aktu povezanom s prodajom na dražbi i donesenim u skladu s člankom 10. stavkom 4. Direktive 2003/87/EZ.

| (50) | Da bi se osigurao neometan početak trgovanja emisijama u 
  novim sektorima
  te uzimajući u obzir potrebu reguliranih subjekata da zaštite ili unaprijed kupe emisijske jedinice kako bi ublažili cjenovni i likvidnosni rizik, veću količinu emisijskih jedinica trebalo bi prodati na dražbi prilično rano. Stoga bi količine emisijskih jedinica za prodaju na dražbi
  2025
  . trebale biti 30 % više od ukupne količine emisijskih jedinica za
  2025
  . Ta bi količina bila dovoljna da omogući likvidnost i ako se emisije smanje u skladu s potrebama za smanjenjem i ako se emisije smanjuju samo progresivno. Detaljna pravila o takvoj prodaji veće količine emisijskih jedinica na dražbi na početku razdoblja moraju se utvrditi u delegiranom aktu povezanom s prodajom na dražbi i donesenim u skladu s člankom 10. stavkom 4. Direktive 2003/87/EZ. |
| --- | --- |

(50)

Da bi se osigurao neometan početak trgovanja emisijama u 
  novim sektorima
  te uzimajući u obzir potrebu reguliranih subjekata da zaštite ili unaprijed kupe emisijske jedinice kako bi ublažili cjenovni i likvidnosni rizik, veću količinu emisijskih jedinica trebalo bi prodati na dražbi prilično rano. Stoga bi količine emisijskih jedinica za prodaju na dražbi
  2025
  . trebale biti 30 % više od ukupne količine emisijskih jedinica za
  2025
  . Ta bi količina bila dovoljna da omogući likvidnost i ako se emisije smanje u skladu s potrebama za smanjenjem i ako se emisije smanjuju samo progresivno. Detaljna pravila o takvoj prodaji veće količine emisijskih jedinica na dražbi na početku razdoblja moraju se utvrditi u delegiranom aktu povezanom s prodajom na dražbi i donesenim u skladu s člankom 10. stavkom 4. Direktive 2003/87/EZ.

Amandman 477

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 52.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (52) | Uvođenje cijene ugljika u cestovni promet i zgrade trebala bi pratiti učinkovita socijalna nadoknada, osobito s obzirom na aktualne razine energetskog siromaštva. U anketi koja je 2019. provedena u EU-u otprilike 34 milijuna Europljana reklo je da 2018. nije moglo održati svoje domove dovoljno toplima, a 6,9  % stanovništva Unije navelo je da si ne može priuštiti primjereno zagrijavanje svojih domova (27). Da bi se postigla učinkovita socijalna i distribucijska nadoknada, od država članica trebalo bi zahtijevati da prihode od dražbi troše na svrhe povezane s klimom i energijom koje su već određene za postojeće trgovanje emisijama, ali i za mjere koje se posebno dodaju radi rješavanja povezanih spornih pitanja u novim sektorima cestovnog prometa i zgrada, uključujući povezane mjere politike iz Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28). Prihodi od dražbi trebali bi se upotrebljavati za rješavanje socijalnih aspekata trgovanja emisijama za nove sektore, a posebna bi se pozornost usmjerila na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike prijevoza. U tom će kontekstu novi Socijalni fond za klimatsku politiku osigurati namjenska financijska sredstva za države članice radi pružanja potpore europskim građanima koji su najviše zahvaćeni ili kojima prijeti rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti. Taj će Fond promicati poštenje i solidarnost među državama članicama i u njima, istodobno ublažavajući rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti tijekom tranzicije. Temeljit će se na postojećem mehanizmu solidarnosti, koji će i dopunjavati. Sredstva novog Fonda načelno će iznositi 25 % očekivanih prihoda od novog trgovanja emisijama u razdoblju 2026.–2032. te će se upotrebljavati u skladu sa socijalnim planovima za klimatsku politiku koje bi države članice trebale predložiti u okviru Uredbe (EU) 20.../nn Europskog parlamenta i Vijeća (29). Nadalje, svaka država članica trebala bi svoje prihode od dražbi upotrebljavati, među ostalim, za financiranje dijela troškova svojih socijalnih planova za klimatsku politiku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52)

Uvođenje cijene ugljika u cestovni promet i zgrade trebala bi pratiti učinkovita socijalna nadoknada, osobito s obzirom na aktualne razine energetskog siromaštva. U anketi koja je 2019. provedena u EU-u otprilike 34 milijuna Europljana reklo je da 2018. nije moglo održati svoje domove dovoljno toplima, a 6,9  % stanovništva Unije navelo je da si ne može priuštiti primjereno zagrijavanje svojih domova (27). Da bi se postigla učinkovita socijalna i distribucijska nadoknada, od država članica trebalo bi zahtijevati da prihode od dražbi troše na svrhe povezane s klimom i energijom koje su već određene za postojeće trgovanje emisijama, ali i za mjere koje se posebno dodaju radi rješavanja povezanih spornih pitanja u novim sektorima cestovnog prometa i zgrada, uključujući povezane mjere politike iz Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28). Prihodi od dražbi trebali bi se upotrebljavati za rješavanje socijalnih aspekata trgovanja emisijama za nove sektore, a posebna bi se pozornost usmjerila na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike prijevoza. U tom će kontekstu novi Socijalni fond za klimatsku politiku osigurati namjenska financijska sredstva za države članice radi pružanja potpore europskim građanima koji su najviše zahvaćeni ili kojima prijeti rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti. Taj će Fond promicati poštenje i solidarnost među državama članicama i u njima, istodobno ublažavajući rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti tijekom tranzicije. Temeljit će se na postojećem mehanizmu solidarnosti, koji će i dopunjavati. Sredstva novog Fonda načelno će iznositi 25 % očekivanih prihoda od novog trgovanja emisijama u razdoblju 2026.–2032. te će se upotrebljavati u skladu sa socijalnim planovima za klimatsku politiku koje bi države članice trebale predložiti u okviru Uredbe (EU) 20.../nn Europskog parlamenta i Vijeća (29). Nadalje, svaka država članica trebala bi svoje prihode od dražbi upotrebljavati, među ostalim, za financiranje dijela troškova svojih socijalnih planova za klimatsku politiku.

| (52) | Uvođenje cijene ugljika u cestovni promet i zgrade trebala bi pratiti učinkovita socijalna nadoknada, osobito s obzirom na aktualne razine energetskog siromaštva. U anketi koja je 2019. provedena u EU-u otprilike 34 milijuna Europljana reklo je da 2018. nije moglo održati svoje domove dovoljno toplima, a 6,9  % stanovništva Unije navelo je da si ne može priuštiti primjereno zagrijavanje svojih domova (27). Da bi se postigla učinkovita socijalna i distribucijska nadoknada, od država članica trebalo bi zahtijevati da prihode od dražbi troše na svrhe povezane s klimom i energijom koje su već određene za postojeće trgovanje emisijama, ali i za mjere koje se posebno dodaju radi rješavanja povezanih spornih pitanja u novim sektorima cestovnog prometa i zgrada, uključujući povezane mjere politike iz Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28). Prihodi od dražbi trebali bi se upotrebljavati za rješavanje socijalnih aspekata trgovanja emisijama za nove sektore, a posebna bi se pozornost usmjerila na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike prijevoza. U tom će kontekstu novi Socijalni fond za klimatsku politiku osigurati namjenska financijska sredstva za države članice radi pružanja potpore europskim građanima koji su najviše zahvaćeni ili kojima prijeti rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti.
  Socijalni fond za klimatsku politiku trebao bi biti sastavni dio proračuna Unije kako bi se očuvalo jedinstvo proračuna i usklađenost s politikama Unije te zajamčio učinkovit nadzor proračunskog tijela, koje čine Europski parlament i Vijeće.
  Taj će Fond promicati poštenje i solidarnost među državama članicama i u njima, istodobno ublažavajući rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti tijekom tranzicije. Temeljit će se na postojećem mehanizmu solidarnosti, koji će i dopunjavati. Sredstva novog Fonda načelno će iznositi 25 % očekivanih prihoda od novog trgovanja emisijama u razdoblju 2026. – 2032. te će se upotrebljavati u skladu sa socijalnim planovima za klimatsku politiku koje bi države članice trebale predložiti u okviru Uredbe (EU) 20.../nn Europskog parlamenta i Vijeća (29).
  Programirana osnovna dodijeljena sredstva u proračunu Unije trebala bi se godišnje dodatno povećavati u slučaju da se cijena ugljika poveća više no što je to prvotno bilo predviđeno, jer bi to dovelo do povećanja opterećenja za ranjiva kućanstva i korisnike prometa. Kako bi se osiguralo primjereno i pravedno ublažavanje učinka povećanja cijena ugljika na najranjivije skupine, takva godišnja povećanja trebala bi biti obuhvaćena višegodišnjim financijskim okvirom automatskom „prilagodbom fluktuaciji cijena ugljika” u pogledu gornje granice naslova 3. i gornje granice za plaćanja, za što će se u okviru Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru i u skladu s člankom 312. UFEU-a predvidjeti odgovarajući mehanizam.
  Nadalje, svaka država članica trebala bi svoje prihode od dražbi upotrebljavati, među ostalim, za financiranje dijela troškova svojih socijalnih planova za klimatsku politiku. |
| --- | --- |

(52)

Uvođenje cijene ugljika u cestovni promet i zgrade trebala bi pratiti učinkovita socijalna nadoknada, osobito s obzirom na aktualne razine energetskog siromaštva. U anketi koja je 2019. provedena u EU-u otprilike 34 milijuna Europljana reklo je da 2018. nije moglo održati svoje domove dovoljno toplima, a 6,9  % stanovništva Unije navelo je da si ne može priuštiti primjereno zagrijavanje svojih domova (27). Da bi se postigla učinkovita socijalna i distribucijska nadoknada, od država članica trebalo bi zahtijevati da prihode od dražbi troše na svrhe povezane s klimom i energijom koje su već određene za postojeće trgovanje emisijama, ali i za mjere koje se posebno dodaju radi rješavanja povezanih spornih pitanja u novim sektorima cestovnog prometa i zgrada, uključujući povezane mjere politike iz Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28). Prihodi od dražbi trebali bi se upotrebljavati za rješavanje socijalnih aspekata trgovanja emisijama za nove sektore, a posebna bi se pozornost usmjerila na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike prijevoza. U tom će kontekstu novi Socijalni fond za klimatsku politiku osigurati namjenska financijska sredstva za države članice radi pružanja potpore europskim građanima koji su najviše zahvaćeni ili kojima prijeti rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti.
  Socijalni fond za klimatsku politiku trebao bi biti sastavni dio proračuna Unije kako bi se očuvalo jedinstvo proračuna i usklađenost s politikama Unije te zajamčio učinkovit nadzor proračunskog tijela, koje čine Europski parlament i Vijeće.
  Taj će Fond promicati poštenje i solidarnost među državama članicama i u njima, istodobno ublažavajući rizik od energetskog siromaštva ili siromaštva u pogledu mobilnosti tijekom tranzicije. Temeljit će se na postojećem mehanizmu solidarnosti, koji će i dopunjavati. Sredstva novog Fonda načelno će iznositi 25 % očekivanih prihoda od novog trgovanja emisijama u razdoblju 2026. – 2032. te će se upotrebljavati u skladu sa socijalnim planovima za klimatsku politiku koje bi države članice trebale predložiti u okviru Uredbe (EU) 20.../nn Europskog parlamenta i Vijeća (29).
  Programirana osnovna dodijeljena sredstva u proračunu Unije trebala bi se godišnje dodatno povećavati u slučaju da se cijena ugljika poveća više no što je to prvotno bilo predviđeno, jer bi to dovelo do povećanja opterećenja za ranjiva kućanstva i korisnike prometa. Kako bi se osiguralo primjereno i pravedno ublažavanje učinka povećanja cijena ugljika na najranjivije skupine, takva godišnja povećanja trebala bi biti obuhvaćena višegodišnjim financijskim okvirom automatskom „prilagodbom fluktuaciji cijena ugljika” u pogledu gornje granice naslova 3. i gornje granice za plaćanja, za što će se u okviru Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru i u skladu s člankom 312. UFEU-a predvidjeti odgovarajući mehanizam.
  Nadalje, svaka država članica trebala bi svoje prihode od dražbi upotrebljavati, među ostalim, za financiranje dijela troškova svojih socijalnih planova za klimatsku politiku.

Amandman 478

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 52.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (52a) | Budući da je sektor prometa danas jedini sektor u kojem nisu ostvarena smanjenja emisija stakleničkih plinova, potrebna je velika razina ulaganja u mogućnosti održivog prometa kako bi se ostvarili ciljevi Unije u području klime i pružila potpora modalnom prelasku na ekološki prihvatljive vrste prijevoza. Stoga bi najmanje 15 % očekivanih prihoda od povećanog trgovanja emisijama do kojeg će doći uslijed proširenja područja primjene EU sustava trgovanja emisijama i uvođenja novog EU sustava trgovanja emisijama za grijanje, promet i ostala goriva temeljem ove Direktive, uključujući 15 % nacionalnih prihoda koje će dodijeliti države članice i 15 % prihoda u okviru Inovacijskog fonda, trebalo dodijeliti za daljnji razvoj javnog prijevoza, posebno klimatski prihvatljivih željezničkih i autobusnih sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52a)

Budući da je sektor prometa danas jedini sektor u kojem nisu ostvarena smanjenja emisija stakleničkih plinova, potrebna je velika razina ulaganja u mogućnosti održivog prometa kako bi se ostvarili ciljevi Unije u području klime i pružila potpora modalnom prelasku na ekološki prihvatljive vrste prijevoza. Stoga bi najmanje 15 % očekivanih prihoda od povećanog trgovanja emisijama do kojeg će doći uslijed proširenja područja primjene EU sustava trgovanja emisijama i uvođenja novog EU sustava trgovanja emisijama za grijanje, promet i ostala goriva temeljem ove Direktive, uključujući 15 % nacionalnih prihoda koje će dodijeliti države članice i 15 % prihoda u okviru Inovacijskog fonda, trebalo dodijeliti za daljnji razvoj javnog prijevoza, posebno klimatski prihvatljivih željezničkih i autobusnih sustava.

Amandman 479

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 52.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (52b) | Kako bi se ostvarila veća usklađenost i učinkovitost upravljanja financijskim sredstvima i resursima Unije te njihove upotrebe, Komisija bi trebala provesti procjenu i prema potrebi 2030. predstaviti zakonodavni prijedlog za integraciju Klimatskog investicijskog fonda i Modernizacijskog fonda u proračun Unije, koji bi se mogao podnijeti u kontekstu prijedloga za sljedeći višegodišnji financijski okvir. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52b)

Kako bi se ostvarila veća usklađenost i učinkovitost upravljanja financijskim sredstvima i resursima Unije te njihove upotrebe, Komisija bi trebala provesti procjenu i prema potrebi 2030. predstaviti zakonodavni prijedlog za integraciju Klimatskog investicijskog fonda i Modernizacijskog fonda u proračun Unije, koji bi se mogao podnijeti u kontekstu prijedloga za sljedeći višegodišnji financijski okvir.

Amandman 480

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 54.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (54) | Inovacije i razvoj novih niskougljičnih tehnologija u sektorima zgrada i cestovnog prometa ključni su za osiguranje troškovno učinkovitog doprinosa tih sektora očekivanim smanjenjima emisija. Stoga
  bi
  Inovacijskom fondu
  na raspolaganje
  trebalo
  staviti i 150 milijuna emisijskih jedinica iz trgovanja emisijama u sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako bi se
  potaknule troškovno učinkovita smanjenja emisija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54)

Inovacije i razvoj novih niskougljičnih tehnologija u sektorima zgrada i cestovnog prometa ključni su za osiguranje troškovno učinkovitog doprinosa tih sektora očekivanim smanjenjima emisija. Stoga
  bi
  Inovacijskom fondu
  na raspolaganje
  trebalo
  staviti i 150 milijuna emisijskih jedinica iz trgovanja emisijama u sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako bi se
  potaknule troškovno učinkovita smanjenja emisija
  .

| (54) | Socijalnom fondu
  za
  klimatsku politiku trebalo
  bi na raspolaganje staviti i 150 milijuna emisijskih jedinica iz trgovanja emisijama u sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako bi se
  podupirale socijalne mjere za klimatsku politiku
  . |
| --- | --- |

(54)

Socijalnom fondu
  za
  klimatsku politiku trebalo
  bi na raspolaganje staviti i 150 milijuna emisijskih jedinica iz trgovanja emisijama u sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako bi se
  podupirale socijalne mjere za klimatsku politiku
  .

Amandman 481

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 55.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (55) | Regulirani subjekti obuhvaćeni trgovanjem emisijama
  u sektorima zgrada i cestovnog prometa
  trebali bi predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije koje odgovaraju količinama goriva koje su pustili u potrošnju. Oni bi
  2026
  . prvi put trebali predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije. Da bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru, treba omogućiti da se brojna pravila primjenjiva na postojeći sustav trgovanja emisijama za stacionarna postrojenja i zrakoplovstvo uz potrebne prilagodbe mogu primjenjivati na trgovanje emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  . To osobito uključuje pravila o prijenosu, predaji i poništavanju emisijskih jedinica te pravila o valjanosti emisijskih jedinica, kaznama, nadležnim tijelima i obvezama izvješćivanja država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55)

Regulirani subjekti obuhvaćeni trgovanjem emisijama
  u sektorima zgrada i cestovnog prometa
  trebali bi predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije koje odgovaraju količinama goriva koje su pustili u potrošnju. Oni bi
  2026
  . prvi put trebali predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije. Da bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru, treba omogućiti da se brojna pravila primjenjiva na postojeći sustav trgovanja emisijama za stacionarna postrojenja i zrakoplovstvo uz potrebne prilagodbe mogu primjenjivati na trgovanje emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  . To osobito uključuje pravila o prijenosu, predaji i poništavanju emisijskih jedinica te pravila o valjanosti emisijskih jedinica, kaznama, nadležnim tijelima i obvezama izvješćivanja država članica.

| (55) | Regulirani subjekti obuhvaćeni
  novim
  trgovanjem emisijama trebali bi predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije koje odgovaraju količinama goriva koje su pustili u potrošnju. Oni bi
  2025
  . prvi put trebali predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije. Da bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru, treba omogućiti da se brojna pravila primjenjiva na postojeći sustav trgovanja emisijama za stacionarna postrojenja i zrakoplovstvo uz potrebne prilagodbe mogu primjenjivati na
  novo
  trgovanje emisijama. To osobito uključuje pravila o prijenosu, predaji i poništavanju emisijskih jedinica te pravila o valjanosti emisijskih jedinica, kaznama, nadležnim tijelima i obvezama izvješćivanja država članica. |
| --- | --- |

(55)

Regulirani subjekti obuhvaćeni
  novim
  trgovanjem emisijama trebali bi predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije koje odgovaraju količinama goriva koje su pustili u potrošnju. Oni bi
  2025
  . prvi put trebali predati emisijske jedinice za svoje verificirane emisije. Da bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru, treba omogućiti da se brojna pravila primjenjiva na postojeći sustav trgovanja emisijama za stacionarna postrojenja i zrakoplovstvo uz potrebne prilagodbe mogu primjenjivati na
  novo
  trgovanje emisijama. To osobito uključuje pravila o prijenosu, predaji i poništavanju emisijskih jedinica te pravila o valjanosti emisijskih jedinica, kaznama, nadležnim tijelima i obvezama izvješćivanja država članica.

Amandman 482

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 59.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (59a) | Kako bi se ostvarili ciljevi iz ove Uredbe i drugog zakonodavstva Unije, posebno oni iz Uredbe (EU) 2021/1119, Unija i njezine države članice trebale bi pri provedbi politika upotrebljavati najnovije znanstvene dokaze. Stoga bi se pri provedbi ove Direktive trebali uzimati u obzir savjeti Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene. Nadalje, Europski znanstveni savjetodavni odbor za klimatske promjene trebao bi moći na vlastitu inicijativu pružati znanstvene savjete u vezi s ovom Direktivom kako bi se osigurala usklađenost politika s ciljevima Uredbe (EU) 2021/1119 i Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(59a)

Kako bi se ostvarili ciljevi iz ove Uredbe i drugog zakonodavstva Unije, posebno oni iz Uredbe (EU) 2021/1119, Unija i njezine države članice trebale bi pri provedbi politika upotrebljavati najnovije znanstvene dokaze. Stoga bi se pri provedbi ove Direktive trebali uzimati u obzir savjeti Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene. Nadalje, Europski znanstveni savjetodavni odbor za klimatske promjene trebao bi moći na vlastitu inicijativu pružati znanstvene savjete u vezi s ovom Direktivom kako bi se osigurala usklađenost politika s ciljevima Uredbe (EU) 2021/1119 i Pariškog sporazuma.

Amandman 483

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 59.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (59b) | Kako bi se utvrdila dugoročna vizija, Komisija bi uz potporu Europskog savjetodavnog odbora za klimatske promjene trebala pripremiti okvirne planove za djelatnosti obuhvaćene Prilogom I. ovoj Direktivi u pogledu cilja postizanja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilja postizanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119. Planovi bi se trebali pripremiti na transparentan način uz blisku suradnju s dionicima kao što su pojedinci, civilno društvo, socijalni partneri, akademska zajednica, industrija i oblikovatelji politika. Ti su planovi ključan alat za pružanje dugoročnog uvida i stabilnosti dionicima te za utvrđivanje zajedničkih interesa, potencijalnih nedosljednosti i sukoba u razvoju politika. Planovi bi se trebali ažurirati svakih pet godina kako bi se u obzir uzeo u obzir najnoviji znanstveni razvoj, u bliskoj suradnji s dionicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(59b)

Kako bi se utvrdila dugoročna vizija, Komisija bi uz potporu Europskog savjetodavnog odbora za klimatske promjene trebala pripremiti okvirne planove za djelatnosti obuhvaćene Prilogom I. ovoj Direktivi u pogledu cilja postizanja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilja postizanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119. Planovi bi se trebali pripremiti na transparentan način uz blisku suradnju s dionicima kao što su pojedinci, civilno društvo, socijalni partneri, akademska zajednica, industrija i oblikovatelji politika. Ti su planovi ključan alat za pružanje dugoročnog uvida i stabilnosti dionicima te za utvrđivanje zajedničkih interesa, potencijalnih nedosljednosti i sukoba u razvoju politika. Planovi bi se trebali ažurirati svakih pet godina kako bi se u obzir uzeo u obzir najnoviji znanstveni razvoj, u bliskoj suradnji s dionicima.

Amandman 484

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (61) | Djelotvoran i reformiran EU sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća instrument za stabilizaciju tržišta glavno je sredstvo Unije za postizanje dogovorenog cilja za 2030. i obveza iz Pariškog sporazuma. Rezervom za stabilnost tržišta nastoji se riješiti pitanje neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu. U članku 3. Odluke (EU) 2015/1814 navodi se da je rezervu potrebno preispitati tri godine od datuma početka funkcioniranja, pri čemu se posebna pozornost posvećuje postotku za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu za stabilnost tržišta, pragu za ukupni broj emisijskih jedinica u optjecaju koji određuje unos emisijskih jedinica te broju emisijskih jedinica koje će se osloboditi iz rezerve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61)

Djelotvoran i reformiran EU sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća instrument za stabilizaciju tržišta glavno je sredstvo Unije za postizanje dogovorenog cilja za 2030. i obveza iz Pariškog sporazuma. Rezervom za stabilnost tržišta nastoji se riješiti pitanje neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu. U članku 3. Odluke (EU) 2015/1814 navodi se da je rezervu potrebno preispitati tri godine od datuma početka funkcioniranja, pri čemu se posebna pozornost posvećuje postotku za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu za stabilnost tržišta, pragu za ukupni broj emisijskih jedinica u optjecaju koji određuje unos emisijskih jedinica te broju emisijskih jedinica koje će se osloboditi iz rezerve.

| (61) | Djelotvoran i reformiran EU sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća instrument za stabilizaciju tržišta glavno je sredstvo Unije za postizanje dogovorenog cilja za 2030.
  , njezina cilja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. i ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119,
  i obveza iz Pariškog sporazuma. Rezervom za stabilnost tržišta nastoji se riješiti pitanje neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu. U članku 3. Odluke (EU) 2015/1814 navodi se da je rezervu potrebno preispitati tri godine od datuma početka funkcioniranja, pri čemu se posebna pozornost posvećuje postotku za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu za stabilnost tržišta, pragu za ukupni broj emisijskih jedinica u optjecaju koji određuje unos emisijskih jedinica te broju emisijskih jedinica koje će se osloboditi iz rezerve. |
| --- | --- |

(61)

Djelotvoran i reformiran EU sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća instrument za stabilizaciju tržišta glavno je sredstvo Unije za postizanje dogovorenog cilja za 2030.
  , njezina cilja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. i ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119,
  i obveza iz Pariškog sporazuma. Rezervom za stabilnost tržišta nastoji se riješiti pitanje neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu. U članku 3. Odluke (EU) 2015/1814 navodi se da je rezervu potrebno preispitati tri godine od datuma početka funkcioniranja, pri čemu se posebna pozornost posvećuje postotku za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu za stabilnost tržišta, pragu za ukupni broj emisijskih jedinica u optjecaju koji određuje unos emisijskih jedinica te broju emisijskih jedinica koje će se osloboditi iz rezerve.

Amandman 485

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 62.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (62) | S obzirom na potrebu da se uspostavi jači signal za ulaganja radi troškovno učinkovitog smanjenja emisija i jačanja EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi izmijeniti Odluku (EU) 2015/1814 kako bi se povećale postotne stope za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine trebaju stavljati u rezervu za stabilnost tržišta. Osim toga, za niže razine ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju unos bi trebao biti jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju i praga koji određuje unos emisijskih jedinica. Time bi se spriječila znatna nesigurnost u pogledu količina za prodaju na dražbi do koje dolazi kad je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju blizu pragu te bi se istodobno osiguralo da višak dosegne količinski raspon unutar kojeg se smatra da tržište ugljika uravnoteženo funkcionira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(62)

S obzirom na potrebu da se uspostavi jači signal za ulaganja radi troškovno učinkovitog smanjenja emisija i jačanja EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi izmijeniti Odluku (EU) 2015/1814 kako bi se povećale postotne stope za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine trebaju stavljati u rezervu za stabilnost tržišta. Osim toga, za niže razine ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju unos bi trebao biti jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju i praga koji određuje unos emisijskih jedinica. Time bi se spriječila znatna nesigurnost u pogledu količina za prodaju na dražbi do koje dolazi kad je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju blizu pragu te bi se istodobno osiguralo da višak dosegne količinski raspon unutar kojeg se smatra da tržište ugljika uravnoteženo funkcionira.

| (62) | S obzirom na potrebu da se uspostavi jači signal za ulaganja radi troškovno učinkovitog smanjenja emisija i jačanja EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi izmijeniti Odluku (EU) 2015/1814 kako bi se povećale postotne stope za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine trebaju stavljati u rezervu za stabilnost tržišta. Osim toga, za niže razine ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju unos bi trebao biti jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju i praga koji određuje unos emisijskih jedinica. Time bi se spriječila znatna nesigurnost u pogledu količina za prodaju na dražbi do koje dolazi kad je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju blizu pragu te bi se istodobno osiguralo da višak dosegne količinski raspon unutar kojeg se smatra da tržište ugljika uravnoteženo funkcionira.
  Takva prilagodba trebala bi se provesti bez smanjenja ambicija u usporedbi s postojećom rezervom za stabilnost tržišta. |
| --- | --- |

(62)

S obzirom na potrebu da se uspostavi jači signal za ulaganja radi troškovno učinkovitog smanjenja emisija i jačanja EU sustava trgovanja emisijama trebalo bi izmijeniti Odluku (EU) 2015/1814 kako bi se povećale postotne stope za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine trebaju stavljati u rezervu za stabilnost tržišta. Osim toga, za niže razine ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju unos bi trebao biti jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju i praga koji određuje unos emisijskih jedinica. Time bi se spriječila znatna nesigurnost u pogledu količina za prodaju na dražbi do koje dolazi kad je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju blizu pragu te bi se istodobno osiguralo da višak dosegne količinski raspon unutar kojeg se smatra da tržište ugljika uravnoteženo funkcionira.
  Takva prilagodba trebala bi se provesti bez smanjenja ambicija u usporedbi s postojećom rezervom za stabilnost tržišta.

Amandman 486

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 66.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (66.a) | Kako bi se operatorima zajamčila predvidljivost i izbjeglo destimuliranje najboljih rezultata i inovacija dodatnim i nepredviđenim troškovima, ključno je izbjeći primjenu međusektorskog faktora korekcije za predvodnike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(66.a)

Kako bi se operatorima zajamčila predvidljivost i izbjeglo destimuliranje najboljih rezultata i inovacija dodatnim i nepredviđenim troškovima, ključno je izbjeći primjenu međusektorskog faktora korekcije za predvodnike.

Amandman 487

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 67.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (67) | Potrebno je izmijeniti Uredbu (EU) 2015/757 kako bi se u obzir uzelo uključivanje sektora pomorskog prometa u EU sustav trgovanja emisijama. Uredbu (EU) 2015/757 trebalo bi izmijeniti kako bi se društva obvezalo da izvješćuju o objedinjenim podacima o emisijama na razini društva te da svoje verificirane planove praćenja i objedinjene podatke o emisijama na razini društva podnose na odobrenje odgovornom upravljačkom tijelu. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi izmjene metoda praćenja emisija CO2 i pravila o praćenju, kao i sve ostale relevantne informacije utvrđene Uredbom (EU) 2015/757, kako bi osigurala učinkovito funkcioniranje EU sustava trgovanja emisijama na administrativnoj razini te kako bi Uredbu (EU) 2015/757 dopunila pravilima za upravljačka tijela o odobrenju planova praćenja i njihovih izmjena, pravilima o praćenju i podnošenju objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izvješćivanju o njima te pravilima o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izdavanju izvješća o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva. Podaci koji se prate, o kojima se izvješćuje i koji se verificiraju u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 mogu se upotrebljavati i u svrhu usklađenosti s drugim pravom Unije kojim se zahtijeva praćenje istih informacija o brodu, izvješćivanje o njima i njihova verifikacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(67)

Potrebno je izmijeniti Uredbu (EU) 2015/757 kako bi se u obzir uzelo uključivanje sektora pomorskog prometa u EU sustav trgovanja emisijama. Uredbu (EU) 2015/757 trebalo bi izmijeniti kako bi se društva obvezalo da izvješćuju o objedinjenim podacima o emisijama na razini društva te da svoje verificirane planove praćenja i objedinjene podatke o emisijama na razini društva podnose na odobrenje odgovornom upravljačkom tijelu. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi izmjene metoda praćenja emisija CO2 i pravila o praćenju, kao i sve ostale relevantne informacije utvrđene Uredbom (EU) 2015/757, kako bi osigurala učinkovito funkcioniranje EU sustava trgovanja emisijama na administrativnoj razini te kako bi Uredbu (EU) 2015/757 dopunila pravilima za upravljačka tijela o odobrenju planova praćenja i njihovih izmjena, pravilima o praćenju i podnošenju objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izvješćivanju o njima te pravilima o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izdavanju izvješća o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva. Podaci koji se prate, o kojima se izvješćuje i koji se verificiraju u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 mogu se upotrebljavati i u svrhu usklađenosti s drugim pravom Unije kojim se zahtijeva praćenje istih informacija o brodu, izvješćivanje o njima i njihova verifikacija.

| (67) | Potrebno je izmijeniti Uredbu (EU) 2015/757 kako bi se u obzir uzelo uključivanje sektora pomorskog prometa u EU sustav trgovanja emisijama. Uredbu (EU) 2015/757 trebalo bi izmijeniti kako bi se društva obvezalo da izvješćuju o objedinjenim podacima o emisijama na razini društva te da svoje verificirane planove praćenja i objedinjene podatke o emisijama na razini društva podnose na odobrenje odgovornom upravljačkom tijelu. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi izmjene metoda praćenja emisija CO2

  , CH4 i N2O
  i pravila o praćenju, kao i sve ostale relevantne informacije utvrđene Uredbom (EU) 2015/757, kako bi osigurala učinkovito funkcioniranje EU sustava trgovanja emisijama na administrativnoj razini te kako bi Uredbu (EU) 2015/757 dopunila pravilima za upravljačka tijela o odobrenju planova praćenja i njihovih izmjena, pravilima o praćenju i podnošenju objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izvješćivanju o njima te pravilima o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izdavanju izvješća o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva. Podaci koji se prate, o kojima se izvješćuje i koji se verificiraju u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 mogu se upotrebljavati i u svrhu usklađenosti s drugim pravom Unije kojim se zahtijeva praćenje istih informacija o brodu, izvješćivanje o njima i njihova verifikacija. |
| --- | --- |

(67)

Potrebno je izmijeniti Uredbu (EU) 2015/757 kako bi se u obzir uzelo uključivanje sektora pomorskog prometa u EU sustav trgovanja emisijama. Uredbu (EU) 2015/757 trebalo bi izmijeniti kako bi se društva obvezalo da izvješćuju o objedinjenim podacima o emisijama na razini društva te da svoje verificirane planove praćenja i objedinjene podatke o emisijama na razini društva podnose na odobrenje odgovornom upravljačkom tijelu. Osim toga, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi izmjene metoda praćenja emisija CO2

  , CH4 i N2O
  i pravila o praćenju, kao i sve ostale relevantne informacije utvrđene Uredbom (EU) 2015/757, kako bi osigurala učinkovito funkcioniranje EU sustava trgovanja emisijama na administrativnoj razini te kako bi Uredbu (EU) 2015/757 dopunila pravilima za upravljačka tijela o odobrenju planova praćenja i njihovih izmjena, pravilima o praćenju i podnošenju objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izvješćivanju o njima te pravilima o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva i izdavanju izvješća o verifikaciji objedinjenih podataka o emisijama na razini društva. Podaci koji se prate, o kojima se izvješćuje i koji se verificiraju u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 mogu se upotrebljavati i u svrhu usklađenosti s drugim pravom Unije kojim se zahtijeva praćenje istih informacija o brodu, izvješćivanje o njima i njihova verifikacija.

Amandman 488

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 67.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (67.a) | Osim djelotvornog određivanja cijena ugljika na temelju funkcionalnog sustava EU-a za trgovanje emisijama, transparentnost tržišta od ključne je važnosti za brzo i troškovno učinkovito smanjenje emisija u svim sektorima gospodarstva. Kako bi se potrošačima i svim dionicima u lancu opskrbe omogućilo donošenje utemeljenih odluka u pogledu emisija koje uzrokuju proizvodi, trebalo bi razviti europski sustav za robusno označivanje ugljičnog otiska proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(67.a)

Osim djelotvornog određivanja cijena ugljika na temelju funkcionalnog sustava EU-a za trgovanje emisijama, transparentnost tržišta od ključne je važnosti za brzo i troškovno učinkovito smanjenje emisija u svim sektorima gospodarstva. Kako bi se potrošačima i svim dionicima u lancu opskrbe omogućilo donošenje utemeljenih odluka u pogledu emisija koje uzrokuju proizvodi, trebalo bi razviti europski sustav za robusno označivanje ugljičnog otiska proizvoda.

Amandman 489

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1)

Ovom se Direktivom predviđaju i veća smanjenja emisija stakleničkih plinova, što doprinosi postizanju razina smanjenja koje se sa znanstvenog stajališta smatraju nužnima za sprečavanje opasnih klimatskih promjena.

„Ovom se Direktivom predviđaju i veća smanjenja emisija stakleničkih plinova, što doprinosi postizanju razina smanjenja koje se sa znanstvenog stajališta smatraju nužnima za sprečavanje opasnih klimatskih promjena
  , postizanju cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050
  .
  i cilja ostvarivanja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  , te ispunjavanju obveza Unije i država članica iz Pariškog sporazuma, istodobno odražavajući načela pravednosti i zajedničkih, ali diferenciranih obveza te povezanih sposobnosti država.”

Amandman 490

Amandman 490

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. stavak 1. točka 1.

Članak 1. stavak 1. točka 1.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 2. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ova se Direktiva primjenjuje na djelatnosti navedene u prilozima I. i III. te na stakleničke plinove navedene u Prilogu II. Ako postrojenje koje je uključeno u područje primjene EU sustava trgovanja emisijama zbog rada jedinica za izgaranje čija ukupna nazivna ulazna toplinska snaga prelazi 20 MW promijeni svoje proizvodne procese kako bi smanjilo svoje emisije stakleničkih plinova te više ne dostiže taj prag,
  ono
  nakon promjene svojeg proizvodnog procesa ostaje u području primjene EU sustava trgovanja emisijama do isteka
  relevantnog
  petogodišnjeg razdoblja iz članka 11. stavka 1. drugog podstavka. | (1)   Ova se Direktiva primjenjuje na djelatnosti navedene u prilozima I. i III. te na stakleničke plinove navedene u Prilogu II. Ako postrojenje koje je uključeno u područje primjene EU sustava trgovanja emisijama zbog rada jedinica za izgaranje čija ukupna nazivna ulazna toplinska snaga prelazi 20 MW promijeni svoje proizvodne procese kako bi smanjilo svoje emisije stakleničkih plinova te više ne dostiže taj prag
  ili više ne ispušta stakleničke plinove
  ,
  operater tog postrojenja može odlučiti da postrojenje
  nakon promjene svojeg proizvodnog procesa ostaje u području primjene EU sustava trgovanja emisijama do isteka
  sljedećeg
  petogodišnjeg razdoblja iz članka 11. stavka 1. drugog podstavka. |
| | Komisija do 31. prosinca 2025. ocjenjuje uključivanje postrojenja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom manjom od 20 MW u područje primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama u sljedećem razdoblju i podnosi izvješće o tome Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću po potrebi prilaže zakonodavni prijedlog za uključivanje tih postrojenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na djelatnosti navedene u prilozima I. i III. te na stakleničke plinove navedene u Prilogu II. Ako postrojenje koje je uključeno u područje primjene EU sustava trgovanja emisijama zbog rada jedinica za izgaranje čija ukupna nazivna ulazna toplinska snaga prelazi 20 MW promijeni svoje proizvodne procese kako bi smanjilo svoje emisije stakleničkih plinova te više ne dostiže taj prag,
  ono
  nakon promjene svojeg proizvodnog procesa ostaje u području primjene EU sustava trgovanja emisijama do isteka
  relevantnog
  petogodišnjeg razdoblja iz članka 11. stavka 1. drugog podstavka.

(1)   Ova se Direktiva primjenjuje na djelatnosti navedene u prilozima I. i III. te na stakleničke plinove navedene u Prilogu II. Ako postrojenje koje je uključeno u područje primjene EU sustava trgovanja emisijama zbog rada jedinica za izgaranje čija ukupna nazivna ulazna toplinska snaga prelazi 20 MW promijeni svoje proizvodne procese kako bi smanjilo svoje emisije stakleničkih plinova te više ne dostiže taj prag
  ili više ne ispušta stakleničke plinove
  ,
  operater tog postrojenja može odlučiti da postrojenje
  nakon promjene svojeg proizvodnog procesa ostaje u području primjene EU sustava trgovanja emisijama do isteka
  sljedećeg
  petogodišnjeg razdoblja iz članka 11. stavka 1. drugog podstavka.

Komisija do 31. prosinca 2025. ocjenjuje uključivanje postrojenja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom manjom od 20 MW u područje primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama u sljedećem razdoblju i podnosi izvješće o tome Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću po potrebi prilaže zakonodavni prijedlog za uključivanje tih postrojenja.

Komisija do 31. prosinca 2025. ocjenjuje uključivanje postrojenja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom manjom od 20 MW u područje primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama u sljedećem razdoblju i podnosi izvješće o tome Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću po potrebi prilaže zakonodavni prijedlog za uključivanje tih postrojenja.

Amandman 491

Amandman 491

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3. – stavak 1. – točka va (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (va) | „putovanje” znači putovanje kako je definirano u članku 3. točki (c). Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(va)

(va)

„putovanje” znači putovanje kako je definirano u članku 3. točki (c). Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  ;

„putovanje” znači putovanje kako je definirano u članku 3. točki (c). Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća

*2

;

Amandman 492

Amandman 492

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3. – stavak 1. – točka w a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (wa) | „luka pretovara izvan EU-a” znači luka za pretovar u susjednoj zemlji koja nije članica EU-a na udaljenosti manjoj od 300 nautičkih milja od luke pod nadležnošću države članice i u kojoj se pretovaruje više od 60 % ukupnog prometa u toj luci; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(wa)

(wa)

„luka pretovara izvan EU-a” znači luka za pretovar u susjednoj zemlji koja nije članica EU-a na udaljenosti manjoj od 300 nautičkih milja od luke pod nadležnošću države članice i u kojoj se pretovaruje više od 60 % ukupnog prometa u toj luci;

„luka pretovara izvan EU-a” znači luka za pretovar u susjednoj zemlji koja nije članica EU-a na udaljenosti manjoj od 300 nautičkih milja od luke pod nadležnošću države članice i u kojoj se pretovaruje više od 60 % ukupnog prometa u toj luci;

Amandman 493

Amandman 493

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3. – stavak 1. – točka wb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (wb) | „operacija prekrcaja” znači operacija u okviru koje se bilo kakav teret, kontejner ili roba istovaruju s broda u luku isključivo u svrhu utovara na drugi brod; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(wb)

(wb)

„operacija prekrcaja” znači operacija u okviru koje se bilo kakav teret, kontejner ili roba istovaruju s broda u luku isključivo u svrhu utovara na drugi brod;

„operacija prekrcaja” znači operacija u okviru koje se bilo kakav teret, kontejner ili roba istovaruju s broda u luku isključivo u svrhu utovara na drugi brod;

Amandman 494

Amandman 494

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3. – stavak 1. – točka wc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (wc) | „luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili ukrcaja ili iskrcaja putnika; iz toga proizlazi da su iz te definicije izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, stavljanja na suhi vez ili popravaka broda ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog toga što brod treba pomoć ili je u nevolji, radi prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke, zaustavljanja u luci pretovara izvan EU-a te zaustavljanja isključivo u svrhu zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(wc)

(wc)

„luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili ukrcaja ili iskrcaja putnika; iz toga proizlazi da su iz te definicije izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, stavljanja na suhi vez ili popravaka broda ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog toga što brod treba pomoć ili je u nevolji, radi prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke, zaustavljanja u luci pretovara izvan EU-a te zaustavljanja isključivo u svrhu zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja;

„luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili ukrcaja ili iskrcaja putnika; iz toga proizlazi da su iz te definicije izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, stavljanja na suhi vez ili popravaka broda ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog toga što brod treba pomoć ili je u nevolji, radi prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke, zaustavljanja u luci pretovara izvan EU-a te zaustavljanja isključivo u svrhu zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja;

Amandman 495

Amandman 495

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3. – stavak 1. – točka y

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (y) | „gorivo” u svrhe poglavlja IV.a znači svako gorivo navedeno u tablicama A i C Priloga I. Direktivi 2003/96/EZ te svaki drugi proizvod ponuđen na prodaju kao pogonsko gorivo ili gorivo za ogrjev kako je navedeno u članku 2. stavku 3. te direktive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(y)

„gorivo” u svrhe poglavlja IV.a znači svako gorivo navedeno u tablicama A i C Priloga I. Direktivi 2003/96/EZ te svaki drugi proizvod ponuđen na prodaju kao pogonsko gorivo ili gorivo za ogrjev kako je navedeno u članku 2. stavku 3. te direktive;

| (y) | „gorivo” u svrhe poglavlja IV.a znači svako gorivo navedeno u tablicama A i C Priloga I. Direktivi 2003/96/EZ te svaki drugi proizvod
  koji je namijenjen upotrebi,
  ponuđen na prodaju
  ili se upotrebljava
  kao pogonsko gorivo ili gorivo za ogrjev kako je navedeno u članku 2. stavku 3. te direktive; |
| --- | --- |

(y)

„gorivo” u svrhe poglavlja IV.a znači svako gorivo navedeno u tablicama A i C Priloga I. Direktivi 2003/96/EZ te svaki drugi proizvod
  koji je namijenjen upotrebi,
  ponuđen na prodaju
  ili se upotrebljava
  kao pogonsko gorivo ili gorivo za ogrjev kako je navedeno u članku 2. stavku 3. te direktive;

koji je namijenjen upotrebi,

ili se upotrebljava

Amandman 496

Amandman 496

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2a)

(2a)

umeće se sljedeći članak:

„Članak - 3.a

Komisija zajedno s Izvršnim odborom Varšavskog međunarodnog mehanizma za gubitke i štete i drugim međunarodnim organizacijama procjenjuje moguće kompenzacijske mjere koje bi Unija kao cjelina mogla provesti u pogledu ranjivih zemalja i zemalja u razvoju te o toj procjeni do kraja 2022. izvješćuje Europski parlament i Vijeće.”

;

Amandman 497

Amandman 497

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članci od 3.b do 3.f primjenjuju se na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica povezanih sa zrakoplovnim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Članci od 3.g do 3.ge primjenjuju se u vezi s djelatnostima pomorskog prometa navedenima u Prilogu I. | Članci od 3.b do 3.f primjenjuju se na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica povezanih sa zrakoplovnim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Članci od 3.g do 3.geb primjenjuju se
  na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica
  u vezi s djelatnostima pomorskog prometa navedenima u Prilogu I.
  koje obavljaju brodovi koji teže 5 000  bruto tona ili više.




  Članci od 3.g do 3.geb od 1. siječnja 2027. primjenjuju se na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica povezanih sa djelatnostima pomorskog prometa navedenima u Prilogu I. koje obavljaju brodovi koji teže 400 bruto tona ili više. Komisija do tog datuma provodi procjenu jednakih uvjeta za sve brodove i izbjegavanja mogućih neželjenih štetnih učinaka na emisije stakleničkih plinova koji su posljedica moguće zamjene brodova koji teže 5 000 tona bruto i više s nekoliko brodova bruto tonaže ispod tog praga zato što prag nije snižen. Komisija tu procjenu prema potrebi popraćuje zakonodavnim prijedlogom za izmjenu ove Direktive.




  Komisija do 31. prosinca 2024., uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/1119, ocjenjuje učinak koji na globalnu klimu imaju emisije stakleničkih plinova koji nisu CO2, CH4 i N2O te čestice s potencijalom globalnog zagrijavanja iz brodova koji pristižu u luke u nadležnosti države članice, koji se u njima nalaze ili koji iz njih polaze te o tome izvješćuje Europski parlament i Vijeće. Tom se izvješću prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog kako bi se odgovorilo na pitanje kako postupati s tim emisijama i česticama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članci od 3.b do 3.f primjenjuju se na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica povezanih sa zrakoplovnim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Članci od 3.g do 3.ge primjenjuju se u vezi s djelatnostima pomorskog prometa navedenima u Prilogu I.

Članci od 3.b do 3.f primjenjuju se na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica povezanih sa zrakoplovnim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Članci od 3.g do 3.geb primjenjuju se
  na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica
  u vezi s djelatnostima pomorskog prometa navedenima u Prilogu I.
  koje obavljaju brodovi koji teže 5 000  bruto tona ili više.

na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica

koje obavljaju brodovi koji teže 5 000  bruto tona ili više.

Članci od 3.g do 3.geb od 1. siječnja 2027. primjenjuju se na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica povezanih sa djelatnostima pomorskog prometa navedenima u Prilogu I. koje obavljaju brodovi koji teže 400 bruto tona ili više. Komisija do tog datuma provodi procjenu jednakih uvjeta za sve brodove i izbjegavanja mogućih neželjenih štetnih učinaka na emisije stakleničkih plinova koji su posljedica moguće zamjene brodova koji teže 5 000 tona bruto i više s nekoliko brodova bruto tonaže ispod tog praga zato što prag nije snižen. Komisija tu procjenu prema potrebi popraćuje zakonodavnim prijedlogom za izmjenu ove Direktive.

Članci od 3.g do 3.geb od 1. siječnja 2027. primjenjuju se na raspodjelu i izdavanje emisijskih jedinica povezanih sa djelatnostima pomorskog prometa navedenima u Prilogu I. koje obavljaju brodovi koji teže 400 bruto tona ili više. Komisija do tog datuma provodi procjenu jednakih uvjeta za sve brodove i izbjegavanja mogućih neželjenih štetnih učinaka na emisije stakleničkih plinova koji su posljedica moguće zamjene brodova koji teže 5 000 tona bruto i više s nekoliko brodova bruto tonaže ispod tog praga zato što prag nije snižen. Komisija tu procjenu prema potrebi popraćuje zakonodavnim prijedlogom za izmjenu ove Direktive.

Komisija do 31. prosinca 2024., uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/1119, ocjenjuje učinak koji na globalnu klimu imaju emisije stakleničkih plinova koji nisu CO2, CH4 i N2O te čestice s potencijalom globalnog zagrijavanja iz brodova koji pristižu u luke u nadležnosti države članice, koji se u njima nalaze ili koji iz njih polaze te o tome izvješćuje Europski parlament i Vijeće. Tom se izvješću prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog kako bi se odgovorilo na pitanje kako postupati s tim emisijama i česticama.

Komisija do 31. prosinca 2024., uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/1119, ocjenjuje učinak koji na globalnu klimu imaju emisije stakleničkih plinova koji nisu CO2

4

2

Amandman 498

Amandman 498

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.g – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na sljedeći obrazac: emisija CO2 iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i sto posto (100 %)– pokrivanja 100 % emisija CO2 iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i emisija iz brodova na vezu u luci u nadležnosti države članice i | 1.   Dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na
  sto
  posto
  (100 %)
  emisija CO2 iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i 
  sto
  posto (
  100 %
  ) emisija iz brodova
  na vezu
  u luci u nadležnosti države članice.


  Do 31. prosinca 2026. dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice i pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice.




  Od 1. siječnja 2027. i podložno odstupanjima iz članka 3.gaa, raspodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice i sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice i u luku u nadležnosti države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na sljedeći obrazac: emisija CO2 iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i sto posto (100 %)– pokrivanja 100 % emisija CO2 iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i emisija iz brodova na vezu u luci u nadležnosti države članice i

1.   Dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na
  sto
  posto
  (100 %)
  emisija CO2 iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice i 
  sto
  posto (
  100 %
  ) emisija iz brodova
  na vezu
  u luci u nadležnosti države članice.

Do 31. prosinca 2026. dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice i pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice u luku u nadležnosti države članice.

Od 1. siječnja 2027. i podložno odstupanjima iz članka 3.gaa, raspodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuje se na sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice i sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice i u luku u nadležnosti države članice.

Amandman 499

Amandman 499

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.ga

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3.ga | Članak 3.ga |
| Postupno uvođenje zahtjeva
  za pomorski promet | Zahtjevi
  za pomorski promet |
| Brodarska društva predaju emisijske jedinice
  u skladu sa sljedećim rasporedom: | Od 1. siječnja 2024. i svake godine nakon toga
  brodarska društva predaju emisijske jedinice
  koje odgovaraju sto posto (100 %) verificiranih emisija prijavljenih za svaku pojedinu godinu. |
| (a) | 20 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2023.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.ga

Članak 3.ga

Postupno uvođenje zahtjeva
  za pomorski promet

Postupno uvođenje zahtjeva

Zahtjevi
  za pomorski promet

Zahtjevi

Brodarska društva predaju emisijske jedinice
  u skladu sa sljedećim rasporedom:

u skladu sa sljedećim rasporedom:

Od 1. siječnja 2024. i svake godine nakon toga
  brodarska društva predaju emisijske jedinice
  koje odgovaraju sto posto (100 %) verificiranih emisija prijavljenih za svaku pojedinu godinu.

Od 1. siječnja 2024. i svake godine nakon toga

koje odgovaraju sto posto (100 %) verificiranih emisija prijavljenih za svaku pojedinu godinu.

(a)

(a)

20 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2023.;

20 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2023.;

| (b) | 45 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2024.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

45 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2024.;

45 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2024.;

| (c) | 70 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2025.; |
| --- | --- |

(c)

(c)

70 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2025.;

70 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2025.;

| (d) | 100 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2026. i svaku sljedeću godinu. |
| --- | --- |

(d)

(d)

100 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2026. i svaku sljedeću godinu.

100 % verificiranih emisija o kojima je izviješteno za 2026. i svaku sljedeću godinu.

Ako je predano manje emisijskih jedinica u odnosu na verificirane emisije iz pomorskog prometa za 2023., 2024. i 2025. godinu, nakon što se utvrdi razlika između verificiranih emisija i predanih emisijskih jedinica za svaku godinu, odgovarajuća će se količina emisijskih jedinica poništiti umjesto da se proda na dražbi u skladu s člankom 10.

Ako je predano manje emisijskih jedinica u odnosu na verificirane emisije iz pomorskog prometa za 2023., 2024. i 2025. godinu, nakon što se utvrdi razlika između verificiranih emisija i predanih emisijskih jedinica za svaku godinu, odgovarajuća će se količina emisijskih jedinica poništiti umjesto da se proda na dražbi u skladu s člankom 10.

Amandman 500

Amandman 500

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.ga a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 3. gaa |
| | Odstupanja uvjetovana poduzimanjem mjera trećih zemalja i međunarodnih organizacija za ublažavanje utjecaja pomorskog prometa na klimu |
| | 1.
     
  Komisija surađuje s trećim zemljama s ciljem sklapanja bilateralnih ili multilateralnih sporazuma o djelovanjima i mjerama za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa u skladu s ciljem zadržavanja porasta globalne temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju, u skladu s Pariškim sporazumom. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svakom razvoju događaja u tom pogledu. |
| | 2.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive uvođenjem razmjernog smanjenja područja primjene mjera Unije, a da se pritom u području primjene EU sustava trgovanja emisijama zadrži najmanje pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji odlaze iz luka pod nadležnošću države članice i dolaze u luke izvan nadležnosti države članice te pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji odlaze iz luka izvan nadležnosti države članice i dolaze u luke pod nadležnošću države članice: |
| | (a) | ako treća zemlja ima uspostavljen mehanizam za određivanje cijena ugljika kojim se ograničavaju i smanjuju emisije i koji je barem istovjetan onom iz EU sustava trgovanja emisijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3. gaa

Članak 3. gaa

Odstupanja uvjetovana poduzimanjem mjera trećih zemalja i međunarodnih organizacija za ublažavanje utjecaja pomorskog prometa na klimu

Odstupanja uvjetovana poduzimanjem mjera trećih zemalja i međunarodnih organizacija za ublažavanje utjecaja pomorskog prometa na klimu

1.
     
  Komisija surađuje s trećim zemljama s ciljem sklapanja bilateralnih ili multilateralnih sporazuma o djelovanjima i mjerama za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa u skladu s ciljem zadržavanja porasta globalne temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju, u skladu s Pariškim sporazumom. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svakom razvoju događaja u tom pogledu.

2.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive uvođenjem razmjernog smanjenja područja primjene mjera Unije, a da se pritom u području primjene EU sustava trgovanja emisijama zadrži najmanje pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji odlaze iz luka pod nadležnošću države članice i dolaze u luke izvan nadležnosti države članice te pedeset posto (50 %) emisija iz brodova koji odlaze iz luka izvan nadležnosti države članice i dolaze u luke pod nadležnošću države članice:

(a)

(a)

ako treća zemlja ima uspostavljen mehanizam za određivanje cijena ugljika kojim se ograničavaju i smanjuju emisije i koji je barem istovjetan onom iz EU sustava trgovanja emisijama;

ako treća zemlja ima uspostavljen mehanizam za određivanje cijena ugljika kojim se ograničavaju i smanjuju emisije i koji je barem istovjetan onom iz EU sustava trgovanja emisijama;

| (b) | ako je bilateralnim ili multilateralnim sporazumom između Unije i jedne ili više trećih zemalja uspostavljen mehanizam određivanja cijena ugljika za ograničavanje i smanjenje emisija koji je barem istovjetan mehanizmu EU sustava trgovanja emisijama te je odlučeno da se taj mehanizam poveže s EU sustavom trgovanja emisijama u skladu s člankom 25.; or |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako je bilateralnim ili multilateralnim sporazumom između Unije i jedne ili više trećih zemalja uspostavljen mehanizam određivanja cijena ugljika za ograničavanje i smanjenje emisija koji je barem istovjetan mehanizmu EU sustava trgovanja emisijama te je odlučeno da se taj mehanizam poveže s EU sustavom trgovanja emisijama u skladu s člankom 25.; or

ako je bilateralnim ili multilateralnim sporazumom između Unije i jedne ili više trećih zemalja uspostavljen mehanizam određivanja cijena ugljika za ograničavanje i smanjenje emisija koji je barem istovjetan mehanizmu EU sustava trgovanja emisijama te je odlučeno da se taj mehanizam poveže s EU sustavom trgovanja emisijama u skladu s člankom 25.; or

| (c) | ako je treća zemlja najmanje razvijena zemlja ili mala otočna država u razvoju čiji BDP po stanovniku nije jednak prosjeku Unije ili veći od njega i uključuje emisije u okviru njezinih nacionalno utvrđenih doprinosa u okviru Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ako je treća zemlja najmanje razvijena zemlja ili mala otočna država u razvoju čiji BDP po stanovniku nije jednak prosjeku Unije ili veći od njega i uključuje emisije u okviru njezinih nacionalno utvrđenih doprinosa u okviru Pariškog sporazuma.

ako je treća zemlja najmanje razvijena zemlja ili mala otočna država u razvoju čiji BDP po stanovniku nije jednak prosjeku Unije ili veći od njega i uključuje emisije u okviru njezinih nacionalno utvrđenih doprinosa u okviru Pariškog sporazuma.

Amandman 501

Amandman 501

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.ga b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 3.gab |
| | Fond za oceane |
| | 1.
     
  Osniva se fond („Fond za oceane”) za pružanje potpore projektima i ulaganjima iz stavka 4. Putem Fonda za oceane iskorištava se 75 % prihoda ostvarenih dražbovnom prodajom emisijskih jedinica iz članka 3.g. Nadalje, svi vanjski namjenski prihodi iz članka 21. stavka 2. Uredbe (EU) .../... [FuelEU Maritime] dodjeljuju se Fondu za oceane i koriste u skladu sa stavkom 4. |
| | 2.
     
  Brodarska društva mogu Fondu za oceane plaćati godišnji članski doprinos u skladu sa svojim ukupnim emisijama prijavljenima za prethodnu kalendarsku godinu u skladu s Uredbom (EU) 2015/757, kako bi se ograničilo administrativno opterećenje za brodarska društva, uključujući mala i srednja poduzeća i društva koja nisu često aktivna u okviru područja primjene ove Direktive. Fond za oceane objedinjeno predaje emisijske jedinice u ime brodarskih društava koja su članovi Fonda za oceane. Fond za oceane do 28. veljače svake godine utvrđuje članski doprinos po toni emisija, koji je barem jednak najvišoj zabilježenoj primarnoj ili sekundarnoj tržišnoj cijeni namire za emisijske jedinice u prethodnoj godini. |
| | 3.
     
  Fondom za oceane upravlja se centralno putem tijela Unije. Upravljačka struktura Fonda za oceane slična je i osigurava sinergiju s upravljačkom strukturom Klimatskog investicijskog fonda uspostavljenog u skladu s člankom 10.a stavkom 8., prema potrebi primjenjujući pravila za upravljanje i potporu kako je utvrđeno u tom članku. Upravljačka struktura Fonda za oceane i postupak donošenja odluka transparentni su i uključivi, posebno u vezi s utvrđivanjem prioritetnih područja, kriterija i postupaka dodjele bespovratnih sredstava. Relevantni dionici imaju odgovarajuću savjetodavnu ulogu. Sve informacije o projektima i ulaganjima kojima se pruža potpora u okviru Fonda za oceane i sve ostale relevantne informacije o funkcioniranju Fonda za oceane dostupne su javnosti. |
| | 4.
     
  Sredstvima iz Fonda za oceane podupire se prijelaz na energetski učinkovit pomorski sektor Unije otporan na klimatske promjene i ona se upotrebljavaju za potporu projektima i ulaganjima koji se odnose na sljedeće: |
| | (a) | poboljšanje energetske učinkovitosti brodova i luka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.gab

Članak 3.gab

Fond za oceane

Fond za oceane

1.
     
  Osniva se fond („Fond za oceane”) za pružanje potpore projektima i ulaganjima iz stavka 4. Putem Fonda za oceane iskorištava se 75 % prihoda ostvarenih dražbovnom prodajom emisijskih jedinica iz članka 3.g. Nadalje, svi vanjski namjenski prihodi iz članka 21. stavka 2. Uredbe (EU) .../... [FuelEU Maritime] dodjeljuju se Fondu za oceane i koriste u skladu sa stavkom 4.

2.
     
  Brodarska društva mogu Fondu za oceane plaćati godišnji članski doprinos u skladu sa svojim ukupnim emisijama prijavljenima za prethodnu kalendarsku godinu u skladu s Uredbom (EU) 2015/757, kako bi se ograničilo administrativno opterećenje za brodarska društva, uključujući mala i srednja poduzeća i društva koja nisu često aktivna u okviru područja primjene ove Direktive. Fond za oceane objedinjeno predaje emisijske jedinice u ime brodarskih društava koja su članovi Fonda za oceane. Fond za oceane do 28. veljače svake godine utvrđuje članski doprinos po toni emisija, koji je barem jednak najvišoj zabilježenoj primarnoj ili sekundarnoj tržišnoj cijeni namire za emisijske jedinice u prethodnoj godini.

3.
     
  Fondom za oceane upravlja se centralno putem tijela Unije. Upravljačka struktura Fonda za oceane slična je i osigurava sinergiju s upravljačkom strukturom Klimatskog investicijskog fonda uspostavljenog u skladu s člankom 10.a stavkom 8., prema potrebi primjenjujući pravila za upravljanje i potporu kako je utvrđeno u tom članku. Upravljačka struktura Fonda za oceane i postupak donošenja odluka transparentni su i uključivi, posebno u vezi s utvrđivanjem prioritetnih područja, kriterija i postupaka dodjele bespovratnih sredstava. Relevantni dionici imaju odgovarajuću savjetodavnu ulogu. Sve informacije o projektima i ulaganjima kojima se pruža potpora u okviru Fonda za oceane i sve ostale relevantne informacije o funkcioniranju Fonda za oceane dostupne su javnosti.

4.
     
  Sredstvima iz Fonda za oceane podupire se prijelaz na energetski učinkovit pomorski sektor Unije otporan na klimatske promjene i ona se upotrebljavaju za potporu projektima i ulaganjima koji se odnose na sljedeće:

(a)

(a)

poboljšanje energetske učinkovitosti brodova i luka;

poboljšanje energetske učinkovitosti brodova i luka;

| (b) | inovativne tehnologije i infrastrukturu za dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa, među ostalim u pogledu pomorskog prijevoza na kratkim udaljenostima i luka, uključujući veze s elektroenergetskim mrežama u lukama; |
| --- | --- |

(b)

(b)

inovativne tehnologije i infrastrukturu za dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa, među ostalim u pogledu pomorskog prijevoza na kratkim udaljenostima i luka, uključujući veze s elektroenergetskim mrežama u lukama;

inovativne tehnologije i infrastrukturu za dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa, među ostalim u pogledu pomorskog prijevoza na kratkim udaljenostima i luka, uključujući veze s elektroenergetskim mrežama u lukama;

| (c) | uvođenje održivih alternativnih goriva, kao što su vodik, e-goriva i amonijak, koja se proizvode iz obnovljivih izvora energije, među ostalim putem ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik; |
| --- | --- |

(c)

(c)

uvođenje održivih alternativnih goriva, kao što su vodik, e-goriva i amonijak, koja se proizvode iz obnovljivih izvora energije, među ostalim putem ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik;

uvođenje održivih alternativnih goriva, kao što su vodik, e-goriva i amonijak, koja se proizvode iz obnovljivih izvora energije, među ostalim putem ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik;

| (d) | pogonske tehnologije bez emisija, uključujući tehnologije vjetra; |
| --- | --- |

(d)

(d)

pogonske tehnologije bez emisija, uključujući tehnologije vjetra;

pogonske tehnologije bez emisija, uključujući tehnologije vjetra;

| (e) | istraživanje i razvoj te prvu industrijsku primjenu tehnologija i dizajna kojima se smanjuju emisije stakleničkih plinova, uključujući inovativne tehnologije i goriva za brodove klase leda i zimsku plovidbu u zamrznutim područjima; |
| --- | --- |

(e)

(e)

istraživanje i razvoj te prvu industrijsku primjenu tehnologija i dizajna kojima se smanjuju emisije stakleničkih plinova, uključujući inovativne tehnologije i goriva za brodove klase leda i zimsku plovidbu u zamrznutim područjima;

istraživanje i razvoj te prvu industrijsku primjenu tehnologija i dizajna kojima se smanjuju emisije stakleničkih plinova, uključujući inovativne tehnologije i goriva za brodove klase leda i zimsku plovidbu u zamrznutim područjima;

| (f) | davanje prednosti projektima kojima se promiču inovacije u tom sektoru, kao što su tehnologije koje ne samo da dovode do dekarbonizacije, već, među ostalim, smanjuju rizik od onečišćenja bukom te onečišćenja zraka i mora; |
| --- | --- |

(f)

(f)

davanje prednosti projektima kojima se promiču inovacije u tom sektoru, kao što su tehnologije koje ne samo da dovode do dekarbonizacije, već, među ostalim, smanjuju rizik od onečišćenja bukom te onečišćenja zraka i mora;

davanje prednosti projektima kojima se promiču inovacije u tom sektoru, kao što su tehnologije koje ne samo da dovode do dekarbonizacije, već, među ostalim, smanjuju rizik od onečišćenja bukom te onečišćenja zraka i mora;

| (g) | doprinos pravednoj tranziciji u pomorskom sektoru osposobljavanjem, usavršavanjem i prekvalifikacijom postojeće radne snage te pripremom nove generacije pomorske radne snage. |
| --- | --- |

(g)

(g)

doprinos pravednoj tranziciji u pomorskom sektoru osposobljavanjem, usavršavanjem i prekvalifikacijom postojeće radne snage te pripremom nove generacije pomorske radne snage.

doprinos pravednoj tranziciji u pomorskom sektoru osposobljavanjem, usavršavanjem i prekvalifikacijom postojeće radne snage te pripremom nove generacije pomorske radne snage.

Za zaštitu, obnovu i bolje upravljanje morskim ekosustavima na koje utječe globalno zatopljenje, kao što su zaštićena morska područja, i za promicanje međusektorskog održivog plavog gospodarstva, kao što je obnovljiva energija mora, koristi se 15 % sredstava iz Fonda za oceane.

Za zaštitu, obnovu i bolje upravljanje morskim ekosustavima na koje utječe globalno zatopljenje, kao što su zaštićena morska područja, i za promicanje međusektorskog održivog plavog gospodarstva, kao što je obnovljiva energija mora, koristi se 15 % sredstava iz Fonda za oceane.

Sva ulaganja koja se podupiru iz Fonda za oceane javna su i u skladu su s ciljevima ove Direktive.

Sva ulaganja koja se podupiru iz Fonda za oceane javna su i u skladu su s ciljevima ove Direktive.

5.
     
  Sva sredstva pružena u okviru Fonda za oceane provode se u skladu s:

| (a) | načelom „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*)

  ; |
| --- | --- |

(a)

(a)

načelom „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*)

  ;

načelom „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća

*

;

| (b) | minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(b)

(b)

minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852.

minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852.

6.
     
  Komisija surađuje s trećim zemljama na istraživanju opcija kojima bi se i njima omogućilo korištenje Fondom za oceane. Odgovarajući udio Fonda za oceane stavlja se na raspolaganje onim zemljama izvan Unije, a posebno najmanje razvijenim zemljama i malim otočnim državama u razvoju, čija su putovanja iz luka ili prema lukama izvan nadležnosti države članice stopostotno (100 %) pokrivena mjerama za prilagodbu klimatskim promjenama i smanjenje njihovih emisija u pomorskom sektoru.

7.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu provedbe ovog članka. Komisija u provedbi Fonda za oceane poduzima sve odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća

   (**)

  kako bi osigurala zaštitu financijskih sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima kojima se pruža potpora u okviru Fonda za oceane u slučaju nepoštovanja vladavine prava u državama članicama. Komisija u tu svrhu osigurava djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i nastoji osigurati povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa.

Amandman 502

Amandman 502

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.gda (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 3.gda




  Ugovorni sporazumi




  U slučaju da subjekt koji nije brodarsko društvo na temelju ugovornog sporazuma preuzme krajnju odgovornost za kupnju goriva ili upravljanje brodom, taj je subjekt na temelju tog ugovornog sporazuma odgovoran za podmirenje troškova koji proizlaze iz usklađivanja s obvezama iz ove Direktive.




  Za potrebe ovog članka, „upravljanje brodom” znači određivanje tereta koji se prevozi brodom ili rute i brzine broda.




  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da brodarsko društvo ima odgovarajuća i učinkovita sredstva za povrat troškova iz stavka 1. ovog članka u skladu s člankom 16. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.gda

Ugovorni sporazumi

U slučaju da subjekt koji nije brodarsko društvo na temelju ugovornog sporazuma preuzme krajnju odgovornost za kupnju goriva ili upravljanje brodom, taj je subjekt na temelju tog ugovornog sporazuma odgovoran za podmirenje troškova koji proizlaze iz usklađivanja s obvezama iz ove Direktive.

Za potrebe ovog članka, „upravljanje brodom” znači određivanje tereta koji se prevozi brodom ili rute i brzine broda.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da brodarsko društvo ima odgovarajuća i učinkovita sredstva za povrat troškova iz stavka 1. ovog članka u skladu s člankom 16.

Amandman 503

Amandman 503

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.ge – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija razmatra moguće izmjene povezane s globalnom tržišno utemeljenom mjerom za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa koju donosi Međunarodna pomorska organizacija. Ako se takva mjera donese te, u svakom slučaju, prije globalnog pregleda stanja 2028. i najkasnije do 30. rujna 2028., Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće u kojem ispituje svaku takvu mjeru. Prema potrebi Komisija nakon izvješća može Europskom parlamentu i Vijeću uputiti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Direktive. | 1.   Komisija razmatra moguće izmjene povezane s globalnom tržišno utemeljenom mjerom za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa koju donosi Međunarodna pomorska organizacija
  (IMO)
  . Ako se takva mjera donese te, u svakom slučaju, prije globalnog pregleda stanja 2028. i najkasnije do 30. rujna 2028., Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće u kojem ispituje svaku takvu mjeru. Prema potrebi Komisija nakon izvješća može Europskom parlamentu i Vijeću uputiti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Direktive. |
| | U roku od 12 mjeseci od donošenja takve mjere i prije nego što ta mjera postane operativna te, u svakom slučaju, prije globalnog pregleda stanja 2028. i najkasnije do 30. rujna 2028., Komisija, uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, Europskom parlamentu i Vijeću predstavlja izvješće u kojem ispituje svaku takvu mjeru. |
| | U tom se izvješću ispituju ambicioznost i opći okolišni integritet mjera za koje se odlučio IMO, uključujući njihove opće ambicije u pogledu cilja Pariškog sporazuma o ograničavanju porasta globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju, cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti kako je utvrđen u Uredbi (EU) 2021/1119, te se uspoređuje ukupni okolišni integritet tih mjera s ukupnim okolišnim integritetom primjene EU sustava trgovanja emisijama u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi. |
| | U tom se izvješću uzimaju u obzir razina sudjelovanja u tim globalnim mjerama i njihova provedivost, transparentnost, kazne za neusklađenost, postupci za sudjelovanje javnosti, praćenje, izvješćivanje te verifikacija emisija, registri i odgovornost. |
| | Komisija prati i negativne učinke, među ostalim u pogledu mogućih povećanja troškova prijevoza, narušavanja tržišta i promjena u lučkom prometu, kao što su izbjegavanje luka i promjene čvorišta za pretovar, te ukupne konkurentnosti pomorskog sektora u državama članicama, a posebno negativne učinke na one usluge pomorskog prijevoza koje pružaju ključne usluge „teritorijalnog kontinuiteta”. |
| | U slučaju donošenja takve globalne tržišno utemeljene mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa u skladu s Pariškim sporazumom, barem na razinu usporedivu s razinom koja proizlazi iz mjera Unije poduzetih na temelju ove Direktive, Komisija može, prema potrebi, izvješću priložiti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive i njezino usklađivanje s mjerama poduzetima na globalnoj razini, uz istodobno priznavanje suvereniteta Unije da regulira svoj udio emisija iz međunarodnih pomorskih putovanja u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija razmatra moguće izmjene povezane s globalnom tržišno utemeljenom mjerom za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa koju donosi Međunarodna pomorska organizacija. Ako se takva mjera donese te, u svakom slučaju, prije globalnog pregleda stanja 2028. i najkasnije do 30. rujna 2028., Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće u kojem ispituje svaku takvu mjeru. Prema potrebi Komisija nakon izvješća može Europskom parlamentu i Vijeću uputiti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Direktive.

1.   Komisija razmatra moguće izmjene povezane s globalnom tržišno utemeljenom mjerom za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa koju donosi Međunarodna pomorska organizacija
  (IMO)
  . Ako se takva mjera donese te, u svakom slučaju, prije globalnog pregleda stanja 2028. i najkasnije do 30. rujna 2028., Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće u kojem ispituje svaku takvu mjeru. Prema potrebi Komisija nakon izvješća može Europskom parlamentu i Vijeću uputiti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Direktive.

U roku od 12 mjeseci od donošenja takve mjere i prije nego što ta mjera postane operativna te, u svakom slučaju, prije globalnog pregleda stanja 2028. i najkasnije do 30. rujna 2028., Komisija, uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, Europskom parlamentu i Vijeću predstavlja izvješće u kojem ispituje svaku takvu mjeru.

U roku od 12 mjeseci od donošenja takve mjere i prije nego što ta mjera postane operativna te, u svakom slučaju, prije globalnog pregleda stanja 2028. i najkasnije do 30. rujna 2028., Komisija, uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, Europskom parlamentu i Vijeću predstavlja izvješće u kojem ispituje svaku takvu mjeru.

U tom se izvješću ispituju ambicioznost i opći okolišni integritet mjera za koje se odlučio IMO, uključujući njihove opće ambicije u pogledu cilja Pariškog sporazuma o ograničavanju porasta globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju, cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti kako je utvrđen u Uredbi (EU) 2021/1119, te se uspoređuje ukupni okolišni integritet tih mjera s ukupnim okolišnim integritetom primjene EU sustava trgovanja emisijama u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi.

U tom se izvješću ispituju ambicioznost i opći okolišni integritet mjera za koje se odlučio IMO, uključujući njihove opće ambicije u pogledu cilja Pariškog sporazuma o ograničavanju porasta globalne prosječne temperature na 1,5  o

U tom se izvješću uzimaju u obzir razina sudjelovanja u tim globalnim mjerama i njihova provedivost, transparentnost, kazne za neusklađenost, postupci za sudjelovanje javnosti, praćenje, izvješćivanje te verifikacija emisija, registri i odgovornost.

U tom se izvješću uzimaju u obzir razina sudjelovanja u tim globalnim mjerama i njihova provedivost, transparentnost, kazne za neusklađenost, postupci za sudjelovanje javnosti, praćenje, izvješćivanje te verifikacija emisija, registri i odgovornost.

Komisija prati i negativne učinke, među ostalim u pogledu mogućih povećanja troškova prijevoza, narušavanja tržišta i promjena u lučkom prometu, kao što su izbjegavanje luka i promjene čvorišta za pretovar, te ukupne konkurentnosti pomorskog sektora u državama članicama, a posebno negativne učinke na one usluge pomorskog prijevoza koje pružaju ključne usluge „teritorijalnog kontinuiteta”.

Komisija prati i negativne učinke, među ostalim u pogledu mogućih povećanja troškova prijevoza, narušavanja tržišta i promjena u lučkom prometu, kao što su izbjegavanje luka i promjene čvorišta za pretovar, te ukupne konkurentnosti pomorskog sektora u državama članicama, a posebno negativne učinke na one usluge pomorskog prijevoza koje pružaju ključne usluge „teritorijalnog kontinuiteta”.

U slučaju donošenja takve globalne tržišno utemeljene mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa u skladu s Pariškim sporazumom, barem na razinu usporedivu s razinom koja proizlazi iz mjera Unije poduzetih na temelju ove Direktive, Komisija može, prema potrebi, izvješću priložiti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive i njezino usklađivanje s mjerama poduzetima na globalnoj razini, uz istodobno priznavanje suvereniteta Unije da regulira svoj udio emisija iz međunarodnih pomorskih putovanja u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma.

U slučaju donošenja takve globalne tržišno utemeljene mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa u skladu s Pariškim sporazumom, barem na razinu usporedivu s razinom koja proizlazi iz mjera Unije poduzetih na temelju ove Direktive, Komisija može, prema potrebi, izvješću priložiti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive i njezino usklađivanje s mjerama poduzetima na globalnoj razini, uz istodobno priznavanje suvereniteta Unije da regulira svoj udio emisija iz međunarodnih pomorskih putovanja u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma.

Amandman 504

Amandman 504

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.ge – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija prati
  provedbu
  ovog poglavlja i 
  moguće trendove
  u pogledu društava koja žele izbjeći obvezivanje zahtjevima ove Direktive. Komisija prema potrebi predlaže mjere za sprečavanje
  takvog izbjegavanja
  . | 2.   Komisija prati
  i izvješćuje svake dvije godine od... [godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] o provedbi
  ovog poglavlja i 
  mogućim trendovima
  u pogledu društava koja žele izbjeći obvezivanje zahtjevima ove Direktive.
  Komisija prati i negativne učinke, među ostalim u pogledu mogućih povećanja troškova prijevoza, narušavanja tržišta i promjena u lučkom prometu, kao što su izbjegavanje luka i promjene čvorišta za pretovar, te ukupne konkurentnosti pomorskog sektora u državama članicama, a posebno negativne učinke na one usluge pomorskog prijevoza koje pružaju osnovne usluge teritorijalnog kontinuiteta. Komisija
  prema potrebi predlaže mjere za sprečavanje
  mogućih negativnih učinaka ili zaobilaženja zahtjeva ove Direktive
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija prati
  provedbu
  ovog poglavlja i 
  moguće trendove
  u pogledu društava koja žele izbjeći obvezivanje zahtjevima ove Direktive. Komisija prema potrebi predlaže mjere za sprečavanje
  takvog izbjegavanja
  .

2.   Komisija prati
  i izvješćuje svake dvije godine od... [godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] o provedbi
  ovog poglavlja i 
  mogućim trendovima
  u pogledu društava koja žele izbjeći obvezivanje zahtjevima ove Direktive.
  Komisija prati i negativne učinke, među ostalim u pogledu mogućih povećanja troškova prijevoza, narušavanja tržišta i promjena u lučkom prometu, kao što su izbjegavanje luka i promjene čvorišta za pretovar, te ukupne konkurentnosti pomorskog sektora u državama članicama, a posebno negativne učinke na one usluge pomorskog prijevoza koje pružaju osnovne usluge teritorijalnog kontinuiteta. Komisija
  prema potrebi predlaže mjere za sprečavanje
  mogućih negativnih učinaka ili zaobilaženja zahtjeva ove Direktive
  .

Amandman 505

Amandman 505

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.gea (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 3.gea




  Odstupajući od članka 3.g stavka 1. kad je riječ o udaljenosti između luke u nadležnosti države članice i luke izvan nadležnosti države članice koja je manja od 300 nautičkih milja, dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuju se na sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice, uključujući luke pretovara, i sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice, uključujući luke pretovara, u luku u nadležnosti države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.gea

Odstupajući od članka 3.g stavka 1. kad je riječ o udaljenosti između luke u nadležnosti države članice i luke izvan nadležnosti države članice koja je manja od 300 nautičkih milja, dodjela emisijskih jedinica i primjena zahtjeva predaje za djelatnosti pomorskog prometa primjenjuju se na sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke u nadležnosti države članice u luku izvan nadležnosti države članice, uključujući luke pretovara, i sto posto (100 %) emisija iz brodova koji obavljaju putovanja iz luke izvan nadležnosti države članice, uključujući luke pretovara, u luku u nadležnosti države članice.

Amandman 506/rev

Amandman 506/rev

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3.h | Članak 3.h |
| Područje primjene | Područje primjene |
| Odredbe ovog poglavlja primjenjuju se na dozvole za emisije stakleničkih plinova te na dodjelu i izdavanje emisijskih jedinica za druge djelatnosti osim zrakoplovnih i pomorskih, koje su navedene u Prilogu I.”; | 1.
     Odredbe ovog poglavlja primjenjuju se na dozvole za emisije stakleničkih plinova te na dodjelu i izdavanje emisijskih jedinica za druge djelatnosti osim zrakoplovnih i pomorskih, koje su navedene u Prilogu I.”; |
| | 1a.
     
  Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 4. Direktive 2008/98/EZ, od 1. siječnja 2026. odredbe ovog poglavlja primjenjuju se na dozvole za emisije stakleničkih plinova te na dodjelu i izdavanje emisijskih jedinica za spalionice komunalnog otpada. |
| | 1b.
     
  Komisija u tom smislu do 31. prosinca 2024. predstavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem razmatra moguće utjecaje uključivanja spalionica komunalnog otpada u sustav EU-a za trgovanje emisijama na odstupanje u pogledu odlaganja otpada na odlagalištima u Uniji i na izvoz otpada u treće zemlje. |
| | U tom izvješću Komisija također procjenjuje mogućnost uključivanja drugih procesa gospodarenja otpadom, posebno odlagališta otpada koja stvaraju emisije metana i dušikova oksida u Uniji, u sustav EU-a za trgovanje emisijama. |
| | Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog, posebno ako postoji manjak kapaciteta, kako bi se spriječili učinci iz prvog podstavka i uključili postupci iz drugog podstavka u sustav EU-a za trgovanje emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.h

Članak 3.h

Područje primjene

Područje primjene

Odredbe ovog poglavlja primjenjuju se na dozvole za emisije stakleničkih plinova te na dodjelu i izdavanje emisijskih jedinica za druge djelatnosti osim zrakoplovnih i pomorskih, koje su navedene u Prilogu I.”;

1.
     Odredbe ovog poglavlja primjenjuju se na dozvole za emisije stakleničkih plinova te na dodjelu i izdavanje emisijskih jedinica za druge djelatnosti osim zrakoplovnih i pomorskih, koje su navedene u Prilogu I.”;

1a.
     
  Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 4. Direktive 2008/98/EZ, od 1. siječnja 2026. odredbe ovog poglavlja primjenjuju se na dozvole za emisije stakleničkih plinova te na dodjelu i izdavanje emisijskih jedinica za spalionice komunalnog otpada.

1b.
     
  Komisija u tom smislu do 31. prosinca 2024. predstavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem razmatra moguće utjecaje uključivanja spalionica komunalnog otpada u sustav EU-a za trgovanje emisijama na odstupanje u pogledu odlaganja otpada na odlagalištima u Uniji i na izvoz otpada u treće zemlje.

U tom izvješću Komisija također procjenjuje mogućnost uključivanja drugih procesa gospodarenja otpadom, posebno odlagališta otpada koja stvaraju emisije metana i dušikova oksida u Uniji, u sustav EU-a za trgovanje emisijama.

U tom izvješću Komisija također procjenjuje mogućnost uključivanja drugih procesa gospodarenja otpadom, posebno odlagališta otpada koja stvaraju emisije metana i dušikova oksida u Uniji, u sustav EU-a za trgovanje emisijama.

Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog, posebno ako postoji manjak kapaciteta, kako bi se spriječili učinci iz prvog podstavka i uključili postupci iz drugog podstavka u sustav EU-a za trgovanje emisijama.

Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog, posebno ako postoji manjak kapaciteta, kako bi se spriječili učinci iz prvog podstavka i uključili postupci iz drugog podstavka u sustav EU-a za trgovanje emisijama.

Amandman 677

Amandman 677

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Količina emisijskih jedinica na razini Unije smanjit će se za [-- milijuna emisijskih jedinica
  (bit će utvrđeno ovisno o godini stupanja
  na
  snagu)
  [godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi na
  snagu]]. Iste će se godine
  količina emisijskih jedinica na razini Unije
  povećati
  za
  79
  milijuna emisijskih jedinica za pomorski promet. Od
  [godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi na snagu]
  linearni faktor
  iznosi
  4,2  %. Komisija objavljuje količinu emisijskih jedinica na razini Unije u roku od tri mjeseca od [umetnuti datum stupanja na snagu izmjene].; | Količina emisijskih jedinica na razini Unije smanjit će se za
  70
  milijuna emisijskih jedinica
  [godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi
  na
  snagu]. Količina emisijskih jedinica na razini Unije 2026. smanjit će se za 50 milijuna emisijskih jedinica.
  [Godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi na
  snagu]
  količina emisijskih jedinica na razini Unije
  povećat će se za [broj koji odgovara području primjene ETS EU-a
  za
  djelatnosti pomorskog prometa kako je utvrđeno u članku 3.g]
  milijuna emisijskih jedinica za pomorski promet.
  Počevši
  od
  2024. do kraja 2025., linearni faktor iznosit će 4,4  %. Počevši od 2026., linearni faktor iznosit će 4,5  %. Počevši od 2029.,
  linearni faktor
  iznosit će
  4,6  %. Komisija objavljuje količinu emisijskih jedinica na razini Unije u roku od tri mjeseca od [umetnuti datum stupanja na snagu izmjene].; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Količina emisijskih jedinica na razini Unije smanjit će se za [-- milijuna emisijskih jedinica
  (bit će utvrđeno ovisno o godini stupanja
  na
  snagu)
  [godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi na
  snagu]]. Iste će se godine
  količina emisijskih jedinica na razini Unije
  povećati
  za
  79
  milijuna emisijskih jedinica za pomorski promet. Od
  [godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi na snagu]
  linearni faktor
  iznosi
  4,2  %. Komisija objavljuje količinu emisijskih jedinica na razini Unije u roku od tri mjeseca od [umetnuti datum stupanja na snagu izmjene].;

(bit će utvrđeno ovisno o godini stupanja

snagu)

snagu]]. Iste će se godine

povećati

79

[godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi na snagu]

iznosi

Količina emisijskih jedinica na razini Unije smanjit će se za
  70
  milijuna emisijskih jedinica
  [godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi
  na
  snagu]. Količina emisijskih jedinica na razini Unije 2026. smanjit će se za 50 milijuna emisijskih jedinica.
  [Godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi na
  snagu]
  količina emisijskih jedinica na razini Unije
  povećat će se za [broj koji odgovara području primjene ETS EU-a
  za
  djelatnosti pomorskog prometa kako je utvrđeno u članku 3.g]
  milijuna emisijskih jedinica za pomorski promet.
  Počevši
  od
  2024. do kraja 2025., linearni faktor iznosit će 4,4  %. Počevši od 2026., linearni faktor iznosit će 4,5  %. Počevši od 2029.,
  linearni faktor
  iznosit će
  4,6  %. Komisija objavljuje količinu emisijskih jedinica na razini Unije u roku od tri mjeseca od [umetnuti datum stupanja na snagu izmjene].;

70

[godina nakon godine u kojoj ova izmjena stupi

snagu]. Količina emisijskih jedinica na razini Unije 2026. smanjit će se za 50 milijuna emisijskih jedinica.

snagu]

povećat će se za [broj koji odgovara području primjene ETS EU-a

djelatnosti pomorskog prometa kako je utvrđeno u članku 3.g]

Počevši

2024. do kraja 2025., linearni faktor iznosit će 4,4  %. Počevši od 2026., linearni faktor iznosit će 4,5  %. Počevši od 2029.,

iznosit će

Amandman 508

Amandman 508

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Količina emisijskih jedinica na razini Unije povećava se od 1. siječnja 2026. kako bi se uzelo u obzir uključivanje spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama. Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuje iznos povećanja količine emisijskih jedinica na razini Unije kako bi se uzelo u obzir uključivanje spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Količina emisijskih jedinica na razini Unije povećava se od 1. siječnja 2026. kako bi se uzelo u obzir uključivanje spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama. Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuje iznos povećanja količine emisijskih jedinica na razini Unije kako bi se uzelo u obzir uključivanje spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2.

Količina emisijskih jedinica na razini Unije povećava se od 1. siječnja 2026. kako bi se uzelo u obzir uključivanje spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama. Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuje iznos povećanja količine emisijskih jedinica na razini Unije kako bi se uzelo u obzir uključivanje spalionica komunalnog otpada u EU sustav trgovanja emisijama. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2.

Amandman 509

Amandman 509

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka a

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 3.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim toga, 2,5  % ukupne količine emisijskih jedinica od
  [godina nakon stupanja na snagu ove Direktive]
  do 2030. prodaje se na dražbi za potrebe Modernizacijskog fonda. Države članice korisnice za taj iznos emisijskih jedinica jesu države članice čiji je BDP po stanovniku prema tržišnim cijenama manji od 65 % Unijina prosjeka u razdoblju od 2016. do 2018. Financijska sredstva koja odgovaraju toj količini emisijskih jedinica raspodjeljuju se u skladu s dijelom B Priloga II.b. | Osim toga, 2,5  % ukupne količine emisijskih jedinica od
  2024.
  do 2030. prodaje se na dražbi za potrebe Modernizacijskog fonda. Države članice korisnice za taj iznos emisijskih jedinica jesu države članice čiji je BDP po stanovniku prema tržišnim cijenama manji od 65 % Unijina prosjeka u razdoblju od 2016. do 2018. Financijska sredstva koja odgovaraju toj količini emisijskih jedinica raspodjeljuju se u skladu s dijelom B Priloga II.b.
  Dodatna količina emisijskih jedinica iz ovog podstavka može se, prema potrebi, upotrijebiti i za financiranje prekograničnih projekata s državama članicama korisnicama i susjednim pograničnim regijama s niskim rastom. |
| | Osim toga, 0,5  % ukupne količine emisijskih jedinica od... [godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] do 2030. stavlja se na raspolaganje za Klimatski investicijski fond uspostavljen u skladu s člankom 10.a stavkom 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim toga, 2,5  % ukupne količine emisijskih jedinica od
  [godina nakon stupanja na snagu ove Direktive]
  do 2030. prodaje se na dražbi za potrebe Modernizacijskog fonda. Države članice korisnice za taj iznos emisijskih jedinica jesu države članice čiji je BDP po stanovniku prema tržišnim cijenama manji od 65 % Unijina prosjeka u razdoblju od 2016. do 2018. Financijska sredstva koja odgovaraju toj količini emisijskih jedinica raspodjeljuju se u skladu s dijelom B Priloga II.b.

[godina nakon stupanja na snagu ove Direktive]

Osim toga, 2,5  % ukupne količine emisijskih jedinica od
  2024.
  do 2030. prodaje se na dražbi za potrebe Modernizacijskog fonda. Države članice korisnice za taj iznos emisijskih jedinica jesu države članice čiji je BDP po stanovniku prema tržišnim cijenama manji od 65 % Unijina prosjeka u razdoblju od 2016. do 2018. Financijska sredstva koja odgovaraju toj količini emisijskih jedinica raspodjeljuju se u skladu s dijelom B Priloga II.b.
  Dodatna količina emisijskih jedinica iz ovog podstavka može se, prema potrebi, upotrijebiti i za financiranje prekograničnih projekata s državama članicama korisnicama i susjednim pograničnim regijama s niskim rastom.

2024.

Dodatna količina emisijskih jedinica iz ovog podstavka može se, prema potrebi, upotrijebiti i za financiranje prekograničnih projekata s državama članicama korisnicama i susjednim pograničnim regijama s niskim rastom.

Osim toga, 0,5  % ukupne količine emisijskih jedinica od... [godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] do 2030. stavlja se na raspolaganje za Klimatski investicijski fond uspostavljen u skladu s člankom 10.a stavkom 8.

Osim toga, 0,5  % ukupne količine emisijskih jedinica od... [godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] do 2030. stavlja se na raspolaganje za Klimatski investicijski fond uspostavljen u skladu s člankom 10.a stavkom 8.

Amandman 510

Amandman 510

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije. Države članice dužne su prihode ostvarene dražbovnom prodajom emisijskih jedinica iz stavka 2., osim prihoda koji se upotrebljavaju za nadoknadu neizravnih troškova ugljika iz članka 10.a stavka 6., upotrijebiti za jednu ili više sljedećih namjena: | 3.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije
  kao opći prihodi
  .
  Prihodi proračuna Unije moraju poštovati načelo univerzalnosti u skladu s člankom 7. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053.

   (*3) Države članice dužne su prihode ostvarene dražbovnom prodajom emisijskih jedinica iz stavka 2.[, osim prihoda koji se upotrebljavaju za nadoknadu neizravnih troškova ugljika iz članka 10.a stavka 6.], upotrijebiti za jednu ili više sljedećih namjena: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije. Države članice dužne su prihode ostvarene dražbovnom prodajom emisijskih jedinica iz stavka 2., osim prihoda koji se upotrebljavaju za nadoknadu neizravnih troškova ugljika iz članka 10.a stavka 6., upotrijebiti za jednu ili više sljedećih namjena:

3.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije
  kao opći prihodi
  .
  Prihodi proračuna Unije moraju poštovati načelo univerzalnosti u skladu s člankom 7. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053.

   (*3) Države članice dužne su prihode ostvarene dražbovnom prodajom emisijskih jedinica iz stavka 2.[, osim prihoda koji se upotrebljavaju za nadoknadu neizravnih troškova ugljika iz članka 10.a stavka 6.], upotrijebiti za jednu ili više sljedećih namjena:

Amandman 511

Amandman 511

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka ba (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1. – točke b do f

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | u stavku 3. prvom podstavku točke od (b) do (f) zamjenjuju se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

u stavku 3. prvom podstavku točke od (b) do (f) zamjenjuju se sljedećim:

u stavku 3. prvom podstavku točke od (b) do (f) zamjenjuju se sljedećim:

| (b) | razvoj obnovljivih izvora energije s ciljem ispunjavanja obveze Unije u pogledu obnovljive energije, kao i za razvoj drugih tehnologija koje doprinose prijelazu na sigurno i održivo gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te za pomoć pri ispunjavanju obveze Unije da energetsku učinkovitost poveća na razine dogovorene u relevantnim zakonodavnim aktima; |
| --- | --- |

(b)

razvoj obnovljivih izvora energije s ciljem ispunjavanja obveze Unije u pogledu obnovljive energije, kao i za razvoj drugih tehnologija koje doprinose prijelazu na sigurno i održivo gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te za pomoć pri ispunjavanju obveze Unije da energetsku učinkovitost poveća na razine dogovorene u relevantnim zakonodavnim aktima;

| „(b) | razvoj obnovljivih izvora energije
  i mreža za prijenos električne energije
  s ciljem ispunjavanja obveze Unije u pogledu obnovljive energije
  i ciljeva Unije u pogledu međupovezanosti
  , kao i za razvoj drugih tehnologija koje doprinose prijelazu na sigurno i održivo gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te za pomoć pri ispunjavanju obveze Unije da energetsku učinkovitost poveća na razine dogovorene u relevantnim zakonodavnim aktima
  , uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica energije iz obnovljivih izvora
  ; |
| --- | --- |

„(b)

„(b)

razvoj obnovljivih izvora energije
  i mreža za prijenos električne energije
  s ciljem ispunjavanja obveze Unije u pogledu obnovljive energije
  i ciljeva Unije u pogledu međupovezanosti
  , kao i za razvoj drugih tehnologija koje doprinose prijelazu na sigurno i održivo gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te za pomoć pri ispunjavanju obveze Unije da energetsku učinkovitost poveća na razine dogovorene u relevantnim zakonodavnim aktima
  , uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica energije iz obnovljivih izvora
  ;

i mreža za prijenos električne energije

i ciljeva Unije u pogledu međupovezanosti

, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica energije iz obnovljivih izvora

| (ba) | podupiranje dubinske i postupne obnove zgrada u skladu s člankom 2. točkama (19) i (20) Direktive (EU) .../... [Preinaka Direktive o energetskim svojstvima zgrada], počevši od obnove zgrada s najlošijim svojstvima; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

podupiranje dubinske i postupne obnove zgrada u skladu s člankom 2. točkama (19) i (20) Direktive (EU) .../... [Preinaka Direktive o energetskim svojstvima zgrada], počevši od obnove zgrada s najlošijim svojstvima;

podupiranje dubinske i postupne obnove zgrada u skladu s člankom 2. točkama (19) i (20) Direktive (EU) .../... [Preinaka Direktive o energetskim svojstvima zgrada], počevši od obnove zgrada s najlošijim svojstvima;

| (c) | mjere za sprečavanje odšumljavanja i povećanje opsega pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja u zemljama u razvoju koje su ratificirale međunarodni sporazum o klimatskim promjenama, za prijenos tehnologija i lakšu prilagodbu negativnom djelovanju klimatskih promjena u tim zemljama; |
| --- | --- |

(c)

mjere za sprečavanje odšumljavanja i povećanje opsega pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja u zemljama u razvoju koje su ratificirale međunarodni sporazum o klimatskim promjenama, za prijenos tehnologija i lakšu prilagodbu negativnom djelovanju klimatskih promjena u tim zemljama;

| (c) | mjere za sprečavanje odšumljavanja i 
  potporu zaštiti i obnovi tresetišta, šuma i drugih kopnenih ili morskih ekosustava te
  povećanje opsega pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja
  koje potiče biološku raznolikost
  u zemljama u razvoju koje su ratificirale međunarodni sporazum o klimatskim promjenama, za prijenos tehnologija i lakšu prilagodbu negativnom djelovanju klimatskih promjena u tim zemljama; |
| --- | --- |

(c)

mjere za sprečavanje odšumljavanja i 
  potporu zaštiti i obnovi tresetišta, šuma i drugih kopnenih ili morskih ekosustava te
  povećanje opsega pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja
  koje potiče biološku raznolikost
  u zemljama u razvoju koje su ratificirale međunarodni sporazum o klimatskim promjenama, za prijenos tehnologija i lakšu prilagodbu negativnom djelovanju klimatskih promjena u tim zemljama;

potporu zaštiti i obnovi tresetišta, šuma i drugih kopnenih ili morskih ekosustava te

koje potiče biološku raznolikost

| (d) | sekvestracija u šumarstvu u Uniji; |
| --- | --- |

(d)

sekvestracija u šumarstvu u Uniji;

| (d) | sekvestracija u šumarstvu
  i sekvestracija u tlu
  u Uniji; |
| --- | --- |

(d)

sekvestracija u šumarstvu
  i sekvestracija u tlu
  u Uniji;

i sekvestracija u tlu

| (da) | prilagodba klimatskim promjenama u Uniji; |
| --- | --- |

(da)

(da)

prilagodba klimatskim promjenama u Uniji;

prilagodba klimatskim promjenama u Uniji;

| (e) | okolišno sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2, posebno iz elektrana na fosilna goriva i određenih industrijskih sektora i podsektora, uključujući i one u trećim zemljama; |
| --- | --- |

(e)

okolišno sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2, posebno iz elektrana na fosilna goriva i određenih industrijskih sektora i podsektora, uključujući i one u trećim zemljama;

| (e) | okolišno sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2, posebno iz elektrana na fosilna goriva i određenih industrijskih sektora i podsektora, uključujući i one u trećim zemljama
  , te inovativne tehnološke metode uklanjanja ugljika, kao što su izravno hvatanje iz zraka („DAC”) i skladištenje
  ; |
| --- | --- |

(e)

okolišno sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2, posebno iz elektrana na fosilna goriva i određenih industrijskih sektora i podsektora, uključujući i one u trećim zemljama
  , te inovativne tehnološke metode uklanjanja ugljika, kao što su izravno hvatanje iz zraka („DAC”) i skladištenje
  ;

, te inovativne tehnološke metode uklanjanja ugljika, kao što su izravno hvatanje iz zraka („DAC”) i skladištenje

| (f) | poticanje
  prijelaza na prijevozna sredstva
  s niskim emisijama
  i 
  na javne oblike
  prijevoza; |
| --- | --- |

(f)

poticanje
  prijelaza na prijevozna sredstva
  s niskim emisijama
  i 
  na javne oblike
  prijevoza;

poticanje

s niskim emisijama

na javne oblike

| (f) | ubrzavanje
  prijelaza na prijevozna sredstva
  koja znatno pridonose dekarbonizaciji sektora
  i 
  ulaganje u njih, uključujući razvoj klimatski prihvatljivog putničkog i teretnog željezničkog
  prijevoza
  te usluga i tehnologija autobusnog prijevoza, te financiranje mjera za potporu dekarbonizaciji zračnih luka u skladu s Uredbom (EU) .../... [uvođenje infrastrukture za alternativna goriva] i Uredba (EU) .../... [osiguravanje jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz];” |
| --- | --- |

(f)

ubrzavanje
  prijelaza na prijevozna sredstva
  koja znatno pridonose dekarbonizaciji sektora
  i 
  ulaganje u njih, uključujući razvoj klimatski prihvatljivog putničkog i teretnog željezničkog
  prijevoza
  te usluga i tehnologija autobusnog prijevoza, te financiranje mjera za potporu dekarbonizaciji zračnih luka u skladu s Uredbom (EU) .../... [uvođenje infrastrukture za alternativna goriva] i Uredba (EU) .../... [osiguravanje jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz];”

ubrzavanje

koja znatno pridonose dekarbonizaciji sektora

ulaganje u njih, uključujući razvoj klimatski prihvatljivog putničkog i teretnog željezničkog

te usluga i tehnologija autobusnog prijevoza, te financiranje mjera za potporu dekarbonizaciji zračnih luka u skladu s Uredbom (EU) .../... [uvođenje infrastrukture za alternativna goriva] i Uredba (EU) .../... [osiguravanje jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz];”

Amandman 512

Amandman 512

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka c

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | mjere namijenjene za poboljšanje energetske učinkovitosti, sustavâ centralnog grijanja i izolacije ili za osiguravanje financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom, među ostalim smanjenjem
  štetnih poreza
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

mjere namijenjene za poboljšanje energetske učinkovitosti, sustavâ centralnog grijanja i izolacije ili za osiguravanje financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom, među ostalim smanjenjem
  štetnih poreza
  ;

štetnih poreza

| (h) | mjere namijenjene za poboljšanje energetske učinkovitosti, sustavâ centralnog grijanja i izolacije
  , učinkovitih sustava grijanja i hlađenja na obnovljivu energiju
  ili za osiguravanje financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom, među ostalim smanjenjem
  poreza na električnu energiju iz obnovljivih izvora te davanja i naknada za tu energiju
  ; |
| --- | --- |

(h)

mjere namijenjene za poboljšanje energetske učinkovitosti, sustavâ centralnog grijanja i izolacije
  , učinkovitih sustava grijanja i hlađenja na obnovljivu energiju
  ili za osiguravanje financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom, među ostalim smanjenjem
  poreza na električnu energiju iz obnovljivih izvora te davanja i naknada za tu energiju
  ;

, učinkovitih sustava grijanja i hlađenja na obnovljivu energiju

poreza na električnu energiju iz obnovljivih izvora te davanja i naknada za tu energiju

Amandman 513

Amandman 513

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 11. – točka ca (nova)

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 11. – točka ca (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1. – točka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | u stavku 3. prvom podstavku umeće se sljedeća točka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

u stavku 3. prvom podstavku umeće se sljedeća točka:

u stavku 3. prvom podstavku umeće se sljedeća točka:

| „(ha) | financiranje nacionalnih programa dividendi u području klime s dokazanim pozitivnim učinkom na okoliš, kako je dokumentirano u godišnjem izvješću iz članka 19. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*4)

  ; |
| --- | --- |

„(ha)

financiranje nacionalnih programa dividendi u području klime s dokazanim pozitivnim učinkom na okoliš, kako je dokumentirano u godišnjem izvješću iz članka 19. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*4)

  ;

Amandman 514

Amandman 514

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 11. – točka cb (nova)

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 11. – točka cb (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1. – točka k

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | u stavku 3. prvom podstavku točka (k) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

u stavku 3. prvom podstavku točka (k) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 3. prvom podstavku točka (k) zamjenjuje se sljedećim:

| (k) | za
  promicanje osposobljavanja i preraspodjele radnika kako bi se u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima doprinijelo pravednom prijelazu na
  gospodarstvo s niskim emisijama ugljika
  , posebice u regijama najjače zahvaćenim tranzicijom radnih mjesta. |
| --- | --- |

(k)

za
  promicanje osposobljavanja i preraspodjele radnika kako bi se u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima doprinijelo pravednom prijelazu na
  gospodarstvo s niskim emisijama ugljika
  , posebice u regijama najjače zahvaćenim tranzicijom radnih mjesta.

za

gospodarstvo s niskim emisijama ugljika

„
  za
  promicanje osposobljavanja i preraspodjele radnika kako bi se u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima doprinijelo pravednom prijelazu na
  klimatski neutralno gospodarstvo
  , posebice u regijama najjače zahvaćenim tranzicijom radnih mjesta
  i ulaganje u prekvalifikaciju i unapređenje vještina radnika potencijalno pogođenih prijelazom
  .”

Amandman 515

Amandman 515

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 11. – točka cc (nova)

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 11. – točka cc (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 3. – podstavci 1.a (novi) i 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | u stavku 3. iza prvog podstavka umeću se sljedeći podstavci: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

u stavku 3. iza prvog podstavka umeću se sljedeći podstavci:

u stavku 3. iza prvog podstavka umeću se sljedeći podstavci:

„Odstupajući od prvog podstavka, države članice upotrebljavaju najmanje 10 % prihoda ostvarenih od dražbovne prodaje emisijskih jedinica za razvoj javnog prijevoza, posebno klimatski prihvatljivog putničkog i teretnog željezničkog prijevoza te usluga i tehnologija autobusnog prijevoza, kako je navedeno u točki (f) tog podstavka.

Odstupajući od prvog podstavka, države članice iskorištavaju najmanje 10 % prihoda ostvarenih dražbovnom prodajom emisijskih jedinica za financiranje dodatnih djelovanja u području klime u ugroženim trećim zemljama, kako je navedeno u točki (j) tog podstavka.”

Amandman 516

Amandman 516

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka cd (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka cd (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cd) | u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(cd)

(cd)

u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

Smatra
  se da su države članice ispunile odredbe ovog stavka ako imaju i provode fiskalnu politiku ili politiku financijskih potpora koja posebno uključuje zemlje u razvoju ili domaću regulatornu politiku koja podržava davanje financijskih potpora, uspostavljenih u smislu prvoga stavka, u vrijednosti jednakoj iznosu od najmanje
  50
   % prihoda dobivenih od dražbovne prodaje emisijskih jedinica iz stavka 2., uključujući i sve prihode iz dražbovne prodaje iz stavka 2. točaka (b) i (c).
  Države članice obavješćuju Komisiju o korištenju navedenih prihoda i mjerama poduzetima u skladu s ovim stavkom u svojim izvješćima koja dostavljaju u skladu s Odlukom br. 280/2004/EZ.

Smatra

50

Države članice obavješćuju Komisiju o korištenju navedenih prihoda i mjerama poduzetima u skladu s ovim stavkom u svojim izvješćima koja dostavljaju u skladu s Odlukom br. 280/2004/EZ.

„Smatra
  se da su države članice ispunile odredbe ovog stavka ako imaju i provode fiskalnu politiku ili politiku financijskih potpora koja posebno uključuje zemlje u razvoju ili domaću regulatornu politiku koja podržava davanje financijskih potpora, uspostavljenih u smislu prvoga stavka, u vrijednosti jednakoj iznosu od najmanje
  100
   % prihoda dobivenih od dražbovne prodaje emisijskih jedinica iz stavka 2., uključujući i sve prihode iz dražbovne prodaje iz stavka 2. točaka (b) i (c). Države članice obavješćuju Komisiju o korištenju navedenih prihoda i mjerama poduzetima u skladu s ovim stavkom u svojim izvješćima koja dostavljaju u skladu s Odlukom br. 280/2004/EZ.”

Amandman 517

Amandman 517

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka ce (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka ce (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. stavci 3.a (novi) i 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ce) | umeću se sljedeći stavci: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ce)

(ce)

umeću se sljedeći stavci:

umeću se sljedeći stavci:

„3a.
     
  Države članice Komisiji podnose plan upotrebe prihoda zajedno sa svakim ažuriranjem integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 14. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Države članice osim toga u skladu s člankom 19. stavkom 2. te Uredbe svake godine izvješćuju Komisiju o upotrebi prihoda i mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 3. ovog članka. Države članice dostavljaju potpune, kvalitetne i dosljedne informacije. Konkretno, u svojim izvješćima definiraju značenje „odobrenih” i „isplaćenih” iznosa te dostavljaju stroge financijske informacije. Ako je to potrebno kako bi se osigurala usklađenost s tim obvezama izvješćivanja, države članice u svojim nacionalnim proračunima za to namjenjuju prihode.

Države članice osiguravaju da se prihodi iz EU sustava trgovanja emisijama troše u skladu s obvezama utvrđenima u stavku 3. i održavaju njihovu sljedivost te osiguravaju da su dodatni u odnosu na nacionalnu potrošnju u području klime. Komisija poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da države članice poštuju svoje obveze izvješćivanja iz ovog stavka.

Države članice osiguravaju da se prihodi iz EU sustava trgovanja emisijama troše u skladu s obvezama utvrđenima u stavku 3. i održavaju njihovu sljedivost te osiguravaju da su dodatni u odnosu na nacionalnu potrošnju u području klime. Komisija poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da države članice poštuju svoje obveze izvješćivanja iz ovog stavka.

3b.
     
  Države članice upotrebljavaju prihode ostvarene od dražbovne prodaje emisijskih jedinica koji se ne upotrebljavaju kao vlastita sredstva iz stavka 2. ovog članka, u skladu s:

| (a) | načelom „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(a)

(a)

načelom „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852;

načelom „ne nanosi bitnu štetu” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852;

| (b) | minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852; and |
| --- | --- |

(b)

(b)

minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852; and

minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852; and

| (c) | integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica podnesenim u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 i, prema potrebi, teritorijalnim planom za pravednu tranziciju utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*5)

  .” |
| --- | --- |

(c)

(c)

integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica podnesenim u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 i, prema potrebi, teritorijalnim planom za pravednu tranziciju utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*5)

  .”

integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica podnesenim u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 i, prema potrebi, teritorijalnim planom za pravednu tranziciju utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća

*5

.”

Amandman 518

Amandman 518

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka da (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka da (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

5.   
  Komisija nadzire funkcioniranje
  europskog tržišta ugljika. Svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o funkcioniranju tržišta ugljika i o drugim relevantnim klimatskim i energetskim politikama, uključujući odvijanje dražbovnih prodaja, likvidnost i količine kojima se trguje, te u njemu sažima podatke o financijskim mjerama iz članka 10.a stavka 6. koje su dostavile države članice.
  Prema potrebi države članice osiguravaju da se sve relevantne informacije dostave Komisiji najmanje dva mjeseca prije nego Komisija usvoji izvješće.

„5.
     
  Funkcioniranje
  europskog tržišta ugljika
  nadzire Komisija
  . Svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o funkcioniranju tržišta ugljika i o drugim relevantnim klimatskim i energetskim politikama, uključujući odvijanje dražbovnih prodaja,
  ulogu i učinak neusklađenih operatera kao što su financijski ulagatelji na tržištu,
  likvidnost i količine kojima se trguje, te u njemu sažima podatke o financijskim mjerama iz članka 10.a stavka 6. koje su dostavile države članice. Prema potrebi države članice osiguravaju da se sve relevantne informacije dostave Komisiji najmanje dva mjeseca prije nego Komisija usvoji izvješće.”

Amandman 519

Amandman 519

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka db (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka db (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | dodaje se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„5.a
     
  Nakon završnog izvješća Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) od 28. ožujka 2022. o emisijskim jedinicama i povezanim izvedenicama, Komisija prema potrebi predstavlja zakonodavni prijedlog do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] na temelju preporuka iz tog izvješća kako bi se poboljšala razina transparentnosti, praćenja i izvješćivanja o europskim tržištima emisijskih jedinica i povezanim tržištima izvedenica, uzimajući u obzir da je riječ o tržištima na razini Unije.”

Amandman 520

Amandman 520

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka dc (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka dc (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (dc) | dodaje se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(dc)

(dc)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„5.b
     
  ESMA redovito prati integritet i transparentnost europskih tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica. Redovito objavljuje izvješće o integritetu i transparentnosti tih tržišta i pritom se prema potrebi oslanja na podatke iz registra Unije i podatke koji se dostavljaju ili stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima. U tom izvješću ESMA posebno ispituje funkcioniranje tržišta s obzirom na njihovu volatilnost i razvoj cijena, funkcioniranje dražbi i operacija trgovanja na tržištima, likvidnost i količine kojima se trguje te kategorije i ponašanje sudionika na tržištu u trgovanju. To izvješće prema potrebi uključuje preporuke za jačanje cjelovitosti tržišta i poboljšanje transparentnosti tržišta. U tim se preporukama posebno razmatraju mjere za poboljšanje informacija dostupnih sudionicima na tržištu i široj javnosti o funkcioniranju tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica, poboljšanje regulatornog izvješćivanja i praćenja tržišta na tržištima emisijskih jedinica i povezanim tržištima izvedenica, promicanje sprečavanja i otkrivanja zlouporabe tržišta te pomoć u održavanju urednih tržišta emisijskih jedinica i povezanih izvedenica.

Komisija ocjenjuje preporuke iz prvog podstavka ovog stavka u sljedećem izvješću podnesenom u skladu sa stavkom 5. nakon objave izvješća ESMA-e. Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog za poboljšanje transparentnosti i cjelovitosti tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica, uzimajući u obzir prirodu tih tržišta diljem Unije.”

Komisija ocjenjuje preporuke iz prvog podstavka ovog stavka u sljedećem izvješću podnesenom u skladu sa stavkom 5. nakon objave izvješća ESMA-e. Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog za poboljšanje transparentnosti i cjelovitosti tržišta emisijskih jedinica i povezanih tržišta izvedenica, uzimajući u obzir prirodu tih tržišta diljem Unije.”

Amandman 521

Amandman 521

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a – podtočka -i. (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a – podtočka -i. (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-i) | drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-i)

(-i)

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„U okviru mjera iz prvog podstavka utvrđuju se, koliko to bude moguće, ex-ante referentne vrijednosti na razini Zajednice kako bi se osiguralo da se dodjela odvija na način koji potiče smanjivanje emisija stakleničkih plinova i energetski učinkovite tehnike, uzimajući u obzir najučinkovitije tehnike, nadomjesne, alternativne proizvodne procese, visoko učinkovitu kogeneraciju, učinkovito obnavljanje energije iz otpadnih plinova, održivo korištenje biomase te hvatanje i skladištenje CO2 gdje postoje odgovarajući objekti i oprema, a ne potiču povećavanje emisija. Besplatne emisijske jedinice ne
  dodjeljuju
  se ni za kakve oblike proizvodnje električne energije
  , osim u slučajevima koji pripadaju članku 10
  .
  c i za električnu energiju proizvedenu od otpadnih plinova.

dodjeljuju

, osim u slučajevima koji pripadaju članku 10

c i za električnu energiju proizvedenu od otpadnih plinova.

„U okviru mjera iz prvog podstavka utvrđuju se, koliko to bude moguće, ex-ante referentne vrijednosti na razini Zajednice kako bi se osiguralo da se dodjela odvija na način koji potiče smanjivanje emisija stakleničkih plinova i energetski učinkovite tehnike, uzimajući u obzir najučinkovitije tehnike, nadomjesne, alternativne proizvodne procese, visoko učinkovitu kogeneraciju, učinkovito obnavljanje energije iz otpadnih plinova, održivo korištenje biomase te hvatanje i skladištenje CO2 gdje postoje odgovarajući objekti i oprema, a ne potiču povećavanje emisija. Besplatne emisijske jedinice ne
  stavljaju
  se
  na raspolaganje
  ni za kakve oblike proizvodnje električne energije.”

Amandman 522

Amandman 522

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a – podtočka i.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 1. – podstavak 2.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako su postrojenja obuhvaćena obvezom provedbe energetskog pregleda iz članka 8. stavka 4. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*) [upućivanje na članak ažurirat će se u skladu s revidiranom direktivom], besplatna dodjela emisijskih jedinica odobrava se u cijelosti ako se provode preporuke iz izvješća o pregledu pod uvjetom da vrijeme otplate relevantnih ulaganja ne prelazi
  pet
  godina i da su troškovi tih ulaganja razmjerni. U suprotnom se količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu smanjuje
  za 25 %
  . Količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu ne smanjuje se ako operater dokaže da je proveo druge mjere koje dovode do smanjenja emisija stakleničkih plinova jednakog smanjenju preporučenom u izvješću o pregledu
  . Mjere iz prvog podstavka prilagođavaju se na odgovarajući način. | Ako su postrojenja obuhvaćena obvezom provedbe energetskog pregleda
  ili uspostave certificiranog sustava gospodarenja energijom
  iz članka 8. stavka 4. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*) [upućivanje na članak ažurirat će se u skladu s revidiranom direktivom], besplatna dodjela emisijskih jedinica odobrava se u cijelosti ako se provode preporuke iz izvješća o pregledu
  ili o certificiranom sustavu gospodarenja energijom
  pod uvjetom da vrijeme otplate relevantnih ulaganja ne prelazi
  osam
  godina i da su troškovi tih ulaganja razmjerni. U suprotnom se količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu smanjuje
  u skladu s devetim i desetim podstavkom ovog stavka
  . Količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu ne smanjuje se ako operater dokaže da je proveo druge mjere koje dovode do smanjenja emisija stakleničkih plinova jednakog smanjenju preporučenom u izvješću o pregledu
  za dotično postrojenje.
  Mjere iz prvog podstavka ovog stavka prilagođavaju se na odgovarajući način. |
| | Uz zahtjeve navedene u trećem podstavku ovog stavka, do 1. srpnja 2025. operatori u sektorima ili podsektorima koji ispunjavaju uvjete za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u skladu s člancima 10.a i 10.b uspostavljaju plan dekarbonizacije za svako od svojih postrojenja i njegove aktivnosti obuhvaćene ovom Direktivom. Plan je usklađen s ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i svim relevantnim sektorskim planovima izrađenima u skladu s člankom 10. navedene Uredbe te se u njemu utvrđuje sljedeće: |
| | (a) | mjere i povezani financijski i investicijski planovi za svako postrojenje za postizanje potrebnih smanjenja emisija u skladu s ciljem klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i svi relevantni sektorski planovi pripremljeni na razini postrojenja u skladu s člankom 10. te Uredbe, isključujući upotrebu kredita za kompenzaciju emisija ugljika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako su postrojenja obuhvaćena obvezom provedbe energetskog pregleda iz članka 8. stavka 4. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*) [upućivanje na članak ažurirat će se u skladu s revidiranom direktivom], besplatna dodjela emisijskih jedinica odobrava se u cijelosti ako se provode preporuke iz izvješća o pregledu pod uvjetom da vrijeme otplate relevantnih ulaganja ne prelazi
  pet
  godina i da su troškovi tih ulaganja razmjerni. U suprotnom se količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu smanjuje
  za 25 %
  . Količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu ne smanjuje se ako operater dokaže da je proveo druge mjere koje dovode do smanjenja emisija stakleničkih plinova jednakog smanjenju preporučenom u izvješću o pregledu
  . Mjere iz prvog podstavka prilagođavaju se na odgovarajući način.

*

pet

za 25 %

. Mjere iz prvog podstavka prilagođavaju se na odgovarajući način.

Ako su postrojenja obuhvaćena obvezom provedbe energetskog pregleda
  ili uspostave certificiranog sustava gospodarenja energijom
  iz članka 8. stavka 4. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*) [upućivanje na članak ažurirat će se u skladu s revidiranom direktivom], besplatna dodjela emisijskih jedinica odobrava se u cijelosti ako se provode preporuke iz izvješća o pregledu
  ili o certificiranom sustavu gospodarenja energijom
  pod uvjetom da vrijeme otplate relevantnih ulaganja ne prelazi
  osam
  godina i da su troškovi tih ulaganja razmjerni. U suprotnom se količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu smanjuje
  u skladu s devetim i desetim podstavkom ovog stavka
  . Količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu ne smanjuje se ako operater dokaže da je proveo druge mjere koje dovode do smanjenja emisija stakleničkih plinova jednakog smanjenju preporučenom u izvješću o pregledu
  za dotično postrojenje.
  Mjere iz prvog podstavka ovog stavka prilagođavaju se na odgovarajući način.

ili uspostave certificiranog sustava gospodarenja energijom

*

ili o certificiranom sustavu gospodarenja energijom

osam

u skladu s devetim i desetim podstavkom ovog stavka

za dotično postrojenje.

Uz zahtjeve navedene u trećem podstavku ovog stavka, do 1. srpnja 2025. operatori u sektorima ili podsektorima koji ispunjavaju uvjete za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u skladu s člancima 10.a i 10.b uspostavljaju plan dekarbonizacije za svako od svojih postrojenja i njegove aktivnosti obuhvaćene ovom Direktivom. Plan je usklađen s ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i svim relevantnim sektorskim planovima izrađenima u skladu s člankom 10. navedene Uredbe te se u njemu utvrđuje sljedeće:

Uz zahtjeve navedene u trećem podstavku ovog stavka, do 1. srpnja 2025. operatori u sektorima ili podsektorima koji ispunjavaju uvjete za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u skladu s člancima 10.a i 10.b uspostavljaju plan dekarbonizacije za svako od svojih postrojenja i njegove aktivnosti obuhvaćene ovom Direktivom. Plan je usklađen s ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i svim relevantnim sektorskim planovima izrađenima u skladu s člankom 10. navedene Uredbe te se u njemu utvrđuje sljedeće:

(a)

(a)

mjere i povezani financijski i investicijski planovi za svako postrojenje za postizanje potrebnih smanjenja emisija u skladu s ciljem klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i svi relevantni sektorski planovi pripremljeni na razini postrojenja u skladu s člankom 10. te Uredbe, isključujući upotrebu kredita za kompenzaciju emisija ugljika;

mjere i povezani financijski i investicijski planovi za svako postrojenje za postizanje potrebnih smanjenja emisija u skladu s ciljem klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i svi relevantni sektorski planovi pripremljeni na razini postrojenja u skladu s člankom 10. te Uredbe, isključujući upotrebu kredita za kompenzaciju emisija ugljika;

| (b) | prijelazni ciljevi i ključne etape za mjerenje napretka ostvarenog u postizanju klimatske neutralnosti kako je utvrđeno u točki (a) do 31. prosinca 2025. i do 31. prosinca svake godine nakon toga do 2050.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

prijelazni ciljevi i ključne etape za mjerenje napretka ostvarenog u postizanju klimatske neutralnosti kako je utvrđeno u točki (a) do 31. prosinca 2025. i do 31. prosinca svake godine nakon toga do 2050.;

prijelazni ciljevi i ključne etape za mjerenje napretka ostvarenog u postizanju klimatske neutralnosti kako je utvrđeno u točki (a) do 31. prosinca 2025. i do 31. prosinca svake godine nakon toga do 2050.;

| (c) | procjena učinka svake mjere i povezanih financijskih i investicijskih planova iz točke (a) u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova te ciljeva i ključnih etapa iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

(c)

procjena učinka svake mjere i povezanih financijskih i investicijskih planova iz točke (a) u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova te ciljeva i ključnih etapa iz točke (b);

procjena učinka svake mjere i povezanih financijskih i investicijskih planova iz točke (a) u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova te ciljeva i ključnih etapa iz točke (b);

| (d) | mjere za ublažavanje posljedica za prekvalifikaciju i unapređenje vještina radne snage, među ostalim putem socijalnog dijaloga, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, kako bi se osigurala pravedna tranzicija. |
| --- | --- |

(d)

(d)

mjere za ublažavanje posljedica za prekvalifikaciju i unapređenje vještina radne snage, među ostalim putem socijalnog dijaloga, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, kako bi se osigurala pravedna tranzicija.

mjere za ublažavanje posljedica za prekvalifikaciju i unapređenje vještina radne snage, među ostalim putem socijalnog dijaloga, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, kako bi se osigurala pravedna tranzicija.

Države članice mogu pružiti financijsku potporu operatorima za provedbu njihovih planova dekarbonizacije iz četvrtog podstavka. Takva potpora ne smatra se nezakonitom državnom potporom.

Države članice mogu pružiti financijsku potporu operatorima za provedbu njihovih planova dekarbonizacije iz četvrtog podstavka. Takva potpora ne smatra se nezakonitom državnom potporom.

Ostvarenje ciljeva i ključnih etapa iz četvrtog podstavka točke (b) verificira se do 31. prosinca 2025. i do 31. prosinca svake godine nakon toga do 2050. u skladu s postupcima verifikacije i akreditacije utvrđenima u članku 15.

Ostvarenje ciljeva i ključnih etapa iz četvrtog podstavka točke (b) verificira se do 31. prosinca 2025. i do 31. prosinca svake godine nakon toga do 2050. u skladu s postupcima verifikacije i akreditacije utvrđenima u članku 15.

Ako nije utvrđen plan dekarbonizacije u skladu s četvrtim podstavkom ili ako ključne etape i ciljevi iz tog plana nisu ostvareni, smanjuje se količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu u skladu s devetim i desetim podstavkom.

Ako nije utvrđen plan dekarbonizacije u skladu s četvrtim podstavkom ili ako ključne etape i ciljevi iz tog plana nisu ostvareni, smanjuje se količina emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu u skladu s devetim i desetim podstavkom.

Komisija je, uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem minimalnog sadržaja i formata planova dekarbonizacije iz četvrtog podstavka ovog stavka, osobito u pogledu referentnih vrijednosti za ciljeve i ključne etape iz točke (b) tog podstavka. U uspostavu i donošenje delegiranih akata uključeni su svi relevantni dionici.

Komisija je, uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem minimalnog sadržaja i formata planova dekarbonizacije iz četvrtog podstavka ovog stavka, osobito u pogledu referentnih vrijednosti za ciljeve i ključne etape iz točke (b) tog podstavka. U uspostavu i donošenje delegiranih akata uključeni su svi relevantni dionici.

Ako nisu ispunjeni zahtjevi iz trećeg podstavka ili četvrtog podstavka, besplatna dodjela smanjuje se za:

Ako nisu ispunjeni zahtjevi iz trećeg podstavka ili četvrtog podstavka, besplatna dodjela smanjuje se za:

| (a) | 50 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova iznad prosjeka 10 % najmanje učinkovitih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod; |
| --- | --- |

(a)

(a)

50 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova iznad prosjeka 10 % najmanje učinkovitih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod;

50 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova iznad prosjeka 10 % najmanje učinkovitih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod;

| (b) | 30 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova ispod prosjeka 10 % najmanje učinkovitih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod i iznad prosjeka 50 % najučinkovitijih postrojenja u tom sektoru ili podsektoru; |
| --- | --- |

(b)

(b)

30 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova ispod prosjeka 10 % najmanje učinkovitih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod i iznad prosjeka 50 % najučinkovitijih postrojenja u tom sektoru ili podsektoru;

30 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova ispod prosjeka 10 % najmanje učinkovitih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod i iznad prosjeka 50 % najučinkovitijih postrojenja u tom sektoru ili podsektoru;

| (c) | 25 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova iznad prosjeka 10 % najučinkovitijih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod i ispod prosjeka 50 % najučinkovitijih postrojenja u tom sektoru ili podsektoru. |
| --- | --- |

(c)

(c)

25 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova iznad prosjeka 10 % najučinkovitijih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod i ispod prosjeka 50 % najučinkovitijih postrojenja u tom sektoru ili podsektoru.

25 % za postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova iznad prosjeka 10 % najučinkovitijih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod i ispod prosjeka 50 % najučinkovitijih postrojenja u tom sektoru ili podsektoru.

Ako nisu ispunjeni zahtjevi ni iz trećeg ni iz četvrtog podstavka, postoci navedeni u devetom podstavku točkama (a), (b) i (c) udvostručuju se.

Ako nisu ispunjeni zahtjevi ni iz trećeg ni iz četvrtog podstavka, postoci navedeni u devetom podstavku točkama (a), (b) i (c) udvostručuju se.

Postrojenjima čije su razine emisija stakleničkih plinova niže od prosjeka 10 % najučinkovitijih postrojenja u nekom sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod besplatno će se dodijeliti emisijske jedinice u iznosu od 10 % primjenjive referentne vrijednosti pod uvjetom da su emisijske jedinice dostupne u skladu s dvanaestim podstavkom.

Postrojenjima čije su razine emisija stakleničkih plinova niže od prosjeka 10 % najučinkovitijih postrojenja u nekom sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti za proizvod besplatno će se dodijeliti emisijske jedinice u iznosu od 10 % primjenjive referentne vrijednosti pod uvjetom da su emisijske jedinice dostupne u skladu s dvanaestim podstavkom.

Za potrebe dodatne besplatne dodjele iz jedanaestog podstavka upotrebljavaju se sve emisijske jedinice koje nisu dodijeljene zbog smanjenja besplatne dodjele u skladu s devetim i desetim podstavkom.

Za potrebe dodatne besplatne dodjele iz jedanaestog podstavka upotrebljavaju se sve emisijske jedinice koje nisu dodijeljene zbog smanjenja besplatne dodjele u skladu s devetim i desetim podstavkom.

Amandman 523

Amandman 523

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a – podtočka i.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se pružili dodatni poticaji za smanjenje emisija stakleničkih plinova i poboljšanje energetske učinkovitosti, utvrđene ex-ante referentne vrijednosti na razini Unije
  potrebno je preispitati
  prije
  razdoblja od 2026
  .
  do 2030.
  radi moguće izmjene definicija i granica sustava postojećih referentnih vrijednosti za proizvod. | Kako bi se pružili dodatni poticaji za smanjenje emisija stakleničkih plinova i poboljšanje energetske učinkovitosti, utvrđene ex-ante referentne vrijednosti na razini Unije
  preispituju se što je
  prije
  moguće i najkasnije .
  .
  . [šest mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]
  radi moguće izmjene definicija
  , područja primjene
  i granica sustava postojećih referentnih vrijednosti za proizvod
  te mogućeg uključivanja novih referentnih vrijednosti kojima se osigurava da besplatna dodjela emisijskih jedinica za proizvodnju proizvoda bude neovisna o sirovini ili vrsti proizvodnog procesa, pod uvjetom da proizvodni procesi imaju istu svrhu i da se njima uzima u obzir potencijal materijala za kružnu uporabu, ili da se izbjegne da postrojenja s djelomično ili potpuno dekarboniziranim procesima u kojima se proizvode proizvodi sličnih ili jednakih karakteristika kao u konvencionalnim postrojenjima budu isključena iz referentnih vrijednosti ili da se za njih ne uzimaju u obzir
  .
  Referentne vrijednosti koje proizađu iz tog preispitivanja objavljuju se čim budu dostupne potrebne informacije kako bi se te referentne vrijednosti primjenjivale od 2026. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se pružili dodatni poticaji za smanjenje emisija stakleničkih plinova i poboljšanje energetske učinkovitosti, utvrđene ex-ante referentne vrijednosti na razini Unije
  potrebno je preispitati
  prije
  razdoblja od 2026
  .
  do 2030.
  radi moguće izmjene definicija i granica sustava postojećih referentnih vrijednosti za proizvod.

potrebno je preispitati

razdoblja od 2026

do 2030.

Kako bi se pružili dodatni poticaji za smanjenje emisija stakleničkih plinova i poboljšanje energetske učinkovitosti, utvrđene ex-ante referentne vrijednosti na razini Unije
  preispituju se što je
  prije
  moguće i najkasnije .
  .
  . [šest mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]
  radi moguće izmjene definicija
  , područja primjene
  i granica sustava postojećih referentnih vrijednosti za proizvod
  te mogućeg uključivanja novih referentnih vrijednosti kojima se osigurava da besplatna dodjela emisijskih jedinica za proizvodnju proizvoda bude neovisna o sirovini ili vrsti proizvodnog procesa, pod uvjetom da proizvodni procesi imaju istu svrhu i da se njima uzima u obzir potencijal materijala za kružnu uporabu, ili da se izbjegne da postrojenja s djelomično ili potpuno dekarboniziranim procesima u kojima se proizvode proizvodi sličnih ili jednakih karakteristika kao u konvencionalnim postrojenjima budu isključena iz referentnih vrijednosti ili da se za njih ne uzimaju u obzir
  .
  Referentne vrijednosti koje proizađu iz tog preispitivanja objavljuju se čim budu dostupne potrebne informacije kako bi se te referentne vrijednosti primjenjivale od 2026.

preispituju se što je

moguće i najkasnije .

. [šest mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]

, područja primjene

te mogućeg uključivanja novih referentnih vrijednosti kojima se osigurava da besplatna dodjela emisijskih jedinica za proizvodnju proizvoda bude neovisna o sirovini ili vrsti proizvodnog procesa, pod uvjetom da proizvodni procesi imaju istu svrhu i da se njima uzima u obzir potencijal materijala za kružnu uporabu, ili da se izbjegne da postrojenja s djelomično ili potpuno dekarboniziranim procesima u kojima se proizvode proizvodi sličnih ili jednakih karakteristika kao u konvencionalnim postrojenjima budu isključena iz referentnih vrijednosti ili da se za njih ne uzimaju u obzir

Referentne vrijednosti koje proizađu iz tog preispitivanja objavljuju se čim budu dostupne potrebne informacije kako bi se te referentne vrijednosti primjenjivale od 2026.

Amandman 678

Amandman 678

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 1.a – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odstupajući od
  prethodnog
  podstavka, u prvim godinama provedbe Uredbe [CBAM] za proizvodnju
  tih proizvoda
  besplatno se dodjeljuje smanjena količina emisijskih jedinica. Primjenjuje se faktor smanjivanja besplatne dodjele emisijskih jedinica za proizvodnju tih proizvoda (faktor CBAM-a). Faktor CBAM-a iznosi 100 % za razdoblje od stupanja na snagu [Uredba o 
  CBAM-u]
  do kraja
  2025
  .,
  90
   %
  u 2026
  .
  te se svake godine smanjuje za 10 postotnih bodova
  da bi
  do desete godine
  dosegnuo 0 %. | Odstupajući od
  prvog
  podstavka, u prvim godinama provedbe Uredbe [CBAM] za proizvodnju
  proizvoda navedenih u Prilogu I. toj Uredbi
  besplatno se dodjeljuje smanjena količina emisijskih jedinica. Primjenjuje se faktor smanjivanja besplatne dodjele emisijskih jedinica za proizvodnju tih proizvoda (faktor CBAM-a). Faktor CBAM-a iznosi 100 % za razdoblje od
  ... [datum
  stupanja na snagu [Uredba o 
  CBAM-u]]
  do kraja
  2026
  .
  te
  ,
  ovisno o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) Uredbe (EU) .../... [Uredba o CBAM-u], 93
   %
  2027., 84 % 2028
  .
  , 69 % 2029., 50 % 2030. i 25 % 2031.
  da bi
  2032.
  dosegnuo 0 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odstupajući od
  prethodnog
  podstavka, u prvim godinama provedbe Uredbe [CBAM] za proizvodnju
  tih proizvoda
  besplatno se dodjeljuje smanjena količina emisijskih jedinica. Primjenjuje se faktor smanjivanja besplatne dodjele emisijskih jedinica za proizvodnju tih proizvoda (faktor CBAM-a). Faktor CBAM-a iznosi 100 % za razdoblje od stupanja na snagu [Uredba o 
  CBAM-u]
  do kraja
  2025
  .,
  90
   %
  u 2026
  .
  te se svake godine smanjuje za 10 postotnih bodova
  da bi
  do desete godine
  dosegnuo 0 %.

prethodnog

tih proizvoda

CBAM-u]

2025

90

u 2026

te se svake godine smanjuje za 10 postotnih bodova

do desete godine

Odstupajući od
  prvog
  podstavka, u prvim godinama provedbe Uredbe [CBAM] za proizvodnju
  proizvoda navedenih u Prilogu I. toj Uredbi
  besplatno se dodjeljuje smanjena količina emisijskih jedinica. Primjenjuje se faktor smanjivanja besplatne dodjele emisijskih jedinica za proizvodnju tih proizvoda (faktor CBAM-a). Faktor CBAM-a iznosi 100 % za razdoblje od
  ... [datum
  stupanja na snagu [Uredba o 
  CBAM-u]]
  do kraja
  2026
  .
  te
  ,
  ovisno o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) Uredbe (EU) .../... [Uredba o CBAM-u], 93
   %
  2027., 84 % 2028
  .
  , 69 % 2029., 50 % 2030. i 25 % 2031.
  da bi
  2032.
  dosegnuo 0 %.

prvog

proizvoda navedenih u Prilogu I. toj Uredbi

... [datum

CBAM-u]]

2026

te

ovisno o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) Uredbe (EU) .../... [Uredba o CBAM-u], 93

2027., 84 % 2028

, 69 % 2029., 50 % 2030. i 25 % 2031.

2032.

Amandman 679

Amandman 679

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 1.a – podstavci 2.a (novi) i 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti, odstupajući od prvog i drugog podstavka, za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije i dalje se dodjeljuju besplatne emisijske jedinice, pod uvjetom da su takvi proizvodi namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama. |
| | Najkasnije do ... [jednu godinu prije kraja prijelaznog razdoblja kako je utvrđeno u Uredbi [CBAM]] Komisija može podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem dostavlja detaljnu procjenu učinaka sustava EU-a za trgovanje emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje i na razvoj globalnih emisija, kao i ocjenu usklađenosti s WTO-om u vezi s odstupanjem utvrđenim u prethodnom podstavku, pri čemu se posebno procjenjuju mogući mehanizmi prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10 % najučinkovitijih postrojenja kako je utvrđeno u ovom članku, s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koje druge prijedloge koje Komisija smatra prikladnima. Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog kojim se predviđa zaštita od rizika od istjecanja ugljika kojim se izjednačuje određivanje cijene ugljika za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama na način koji je usklađen s WTO-om do... [kraja prijelaznog razdoblja predviđenog Uredbom [CBAM]]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti, odstupajući od prvog i drugog podstavka, za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije i dalje se dodjeljuju besplatne emisijske jedinice, pod uvjetom da su takvi proizvodi namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama.

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti, odstupajući od prvog i drugog podstavka, za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije i dalje se dodjeljuju besplatne emisijske jedinice, pod uvjetom da su takvi proizvodi namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama.

Najkasnije do ... [jednu godinu prije kraja prijelaznog razdoblja kako je utvrđeno u Uredbi [CBAM]] Komisija može podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem dostavlja detaljnu procjenu učinaka sustava EU-a za trgovanje emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje i na razvoj globalnih emisija, kao i ocjenu usklađenosti s WTO-om u vezi s odstupanjem utvrđenim u prethodnom podstavku, pri čemu se posebno procjenjuju mogući mehanizmi prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10 % najučinkovitijih postrojenja kako je utvrđeno u ovom članku, s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koje druge prijedloge koje Komisija smatra prikladnima. Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog kojim se predviđa zaštita od rizika od istjecanja ugljika kojim se izjednačuje određivanje cijene ugljika za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama na način koji je usklađen s WTO-om do... [kraja prijelaznog razdoblja predviđenog Uredbom [CBAM]].

Najkasnije do ... [jednu godinu prije kraja prijelaznog razdoblja kako je utvrđeno u Uredbi [CBAM]] Komisija može podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem dostavlja detaljnu procjenu učinaka sustava EU-a za trgovanje emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje i na razvoj globalnih emisija, kao i ocjenu usklađenosti s WTO-om u vezi s odstupanjem utvrđenim u prethodnom podstavku, pri čemu se posebno procjenjuju mogući mehanizmi prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10 % najučinkovitijih postrojenja kako je utvrđeno u ovom članku, s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koje druge prijedloge koje Komisija smatra prikladnima. Komisija, prema potrebi, tom izvješću prilaže zakonodavni prijedlog kojim se predviđa zaštita od rizika od istjecanja ugljika kojim se izjednačuje određivanje cijene ugljika za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. Uredbi [CBAM] unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama na način koji je usklađen s WTO-om do... [kraja prijelaznog razdoblja predviđenog Uredbom [CBAM]].

Amandman 529

Amandman 529

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 1.a – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Emisijske jedinice koje su rezultat smanjenja količine emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu stavljaju se na raspolaganje za potporu inovacijama u skladu s člankom 10.a stavkom 8. | Emisijske jedinice koje su rezultat smanjenja količine emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu stavljaju se na raspolaganje
  Klimatskom investicijskom fondu
  u skladu s člankom 10.a stavkom 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Emisijske jedinice koje su rezultat smanjenja količine emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu stavljaju se na raspolaganje za potporu inovacijama u skladu s člankom 10.a stavkom 8.

Emisijske jedinice koje su rezultat smanjenja količine emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu stavljaju se na raspolaganje
  Klimatskom investicijskom fondu
  u skladu s člankom 10.a stavkom 8.

Klimatskom investicijskom fondu

Amandman 530

Amandman 530

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka ba (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 1.aa (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„1.aa
     
  Svake godine od 2025. Komisija u okviru svojeg godišnjeg izvješća Europskom parlamentu i Vijeću na temelju članka 10. stavka 5. procjenjuje učinkovitost mehanizma za prilagodbu emisija ugljika na granicama („CBAM”) u ublažavanju rizika od istjecanja ugljika za robu proizvedenu u Uniji za izvoz u treće zemlje koje ne primjenjuju EU sustav trgovanja emisijama ili sličan mehanizam za određivanje cijena ugljika. U izvješću se posebno ocjenjuje razvoj izvoza Unije u sektorima obuhvaćenima CBAM-om te razvoj u pogledu trgovinskih tokova i ugrađenih emisija te robe na globalnom tržištu. Ako se u izvješću zaključi da postoji rizik od istjecanja ugljika za robu proizvedenu u Uniji za izvoz u treće zemlje koje ne primjenjuju EU sustav trgovanja emisijama ili sličan mehanizam za određivanje cijena ugljika, Komisija prema potrebi predstavlja zakonodavni prijedlog za ublažavanje tog rizika od istjecanja ugljika na način koji je u skladu s pravilima WTO-a i kojim se uzima u obzir dekarbonizacija postrojenja u Uniji.”

Amandman 531

Amandman 531

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka c – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka c – podtočka i.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 2. – podstavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Za razdoblje od 2026. do 2030. referentne vrijednosti utvrđuju se na način utvrđen u točkama (a) i (d) na temelju informacija dostavljenih u skladu s člankom 11. za 2021. i 2022. te na temelju primjene godišnje stope smanjenja za svaku godinu od 2008. do 2028.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

Za razdoblje od 2026. do 2030. referentne vrijednosti utvrđuju se na način utvrđen u točkama (a) i (d) na temelju informacija dostavljenih u skladu s člankom 11. za 2021. i 2022. te na temelju primjene godišnje stope smanjenja za svaku godinu od 2008. do 2028.;

| (c) | Za razdoblje od 2026. do 2030. referentne vrijednosti utvrđuju se na način utvrđen u točkama (a) i (d) na temelju informacija dostavljenih u skladu s člankom 11. za 2021. i 2022.
  , pri čemu se isključuju iz određivanja referentnih vrijednost podaci za tri postrojenja s najnižim intenzitetom emisija koja su ili započela s radom nakon 2017. ili su dobila besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na temelju druge referentne vrijednosti
  te na temelju primjene godišnje stope smanjenja za svaku godinu od 2008. do 2028.; |
| --- | --- |

(c)

Za razdoblje od 2026. do 2030. referentne vrijednosti utvrđuju se na način utvrđen u točkama (a) i (d) na temelju informacija dostavljenih u skladu s člankom 11. za 2021. i 2022.
  , pri čemu se isključuju iz određivanja referentnih vrijednost podaci za tri postrojenja s najnižim intenzitetom emisija koja su ili započela s radom nakon 2017. ili su dobila besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na temelju druge referentne vrijednosti
  te na temelju primjene godišnje stope smanjenja za svaku godinu od 2008. do 2028.;

, pri čemu se isključuju iz određivanja referentnih vrijednost podaci za tri postrojenja s najnižim intenzitetom emisija koja su ili započela s radom nakon 2017. ili su dobila besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na temelju druge referentne vrijednosti

Amandman 532

Amandman 532

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka c – podtočka ii.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka c – podtočka ii.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 2. – podstavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | Ako godišnja stopa smanjenja premašuje 2,5  % ili je manja od
  0,2
  %, referentne vrijednosti za razdoblje od 2026. do 2030. jesu referentne vrijednosti primjenjive u razdoblju od 2013. do 2020., umanjene za onu od tih dviju postotnih stopa koja je relevantna, za svaku godinu od 2008. do 2028. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

Ako godišnja stopa smanjenja premašuje 2,5  % ili je manja od
  0,2
  %, referentne vrijednosti za razdoblje od 2026. do 2030. jesu referentne vrijednosti primjenjive u razdoblju od 2013. do 2020., umanjene za onu od tih dviju postotnih stopa koja je relevantna, za svaku godinu od 2008. do 2028.

0,2

| (d) | Ako godišnja stopa smanjenja premašuje 2,5  % ili je manja od
  0,4
  %, referentne vrijednosti za razdoblje od 2026. do 2030. jesu referentne vrijednosti primjenjive u razdoblju od 2013. do 2020., umanjene za onu od tih dviju postotnih stopa koja je relevantna, za svaku godinu od 2008. do 2028. |
| --- | --- |

(d)

Ako godišnja stopa smanjenja premašuje 2,5  % ili je manja od
  0,4
  %, referentne vrijednosti za razdoblje od 2026. do 2030. jesu referentne vrijednosti primjenjive u razdoblju od 2013. do 2020., umanjene za onu od tih dviju postotnih stopa koja je relevantna, za svaku godinu od 2008. do 2028.

0,4

Amandman 533

Amandman 533

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka da (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka da (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

5.   Kako bi se poštovao udio za prodaju na dražbi utvrđen u članku 10., za svaku godinu u kojoj zbroj besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica ne dosegne maksimalni iznos kojim se poštuje udio za prodaju na dražbi, preostala količina emisijskih jedinica do tog iznosa upotrebljava se za sprečavanje ili ograničavanje smanjenja količine besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica kako bi se poštovao udio za prodaju na dražbi u sljedećim godinama. Ako je, međutim, maksimalni iznos dosegnut, besplatna dodjela emisijskih jedinica prilagođava se na odgovarajući način. Svaka takva prilagodba obavlja se na ujednačen način.

„5.   Kako bi se poštovao udio za prodaju na dražbi utvrđen u članku 10., za svaku godinu u kojoj zbroj besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica ne dosegne maksimalni iznos kojim se poštuje udio za prodaju na dražbi, preostala količina emisijskih jedinica do tog iznosa upotrebljava se za sprečavanje ili ograničavanje smanjenja količine besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica kako bi se poštovao udio za prodaju na dražbi u sljedećim godinama. Ako je, međutim, maksimalni iznos dosegnut, besplatna dodjela emisijskih jedinica prilagođava se na odgovarajući način. Svaka takva prilagodba obavlja se na ujednačen način. 
  Međutim, od te prilagodbe izuzimaju se postrojenja čije su razine emisija stakleničkih plinova ispod prosjeka 10 % najučinkovitijih postrojenja u sektoru ili podsektoru u Uniji za relevantne referentne vrijednosti u godini primjene prilagodbe.”

Amandman 534

Amandman 534

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Fondu se na raspolaganje stavlja
  365
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla besplatno dodijeliti u skladu s ovim člankom i 
  85
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla prodati na dražbi u skladu s člankom 10. te emisijske jedinice koje su rezultat smanjenja emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu iz članka 10.a stavka 1.a
  , a u cilju potpore
  inovacijama u području
  niskougljičnih
  tehnologija
  i procesa te pridonošenja
  ciljevima postizanja nulte stope onečišćenja
  („Inovacijski fond”)
  . Za pružanje potpore inovacijama iz prvog podstavka upotrebljavaju se i emisijske jedinice koje nisu izdane operatorima zrakoplova zbog zatvaranja operatora zrakoplova i koje nisu potrebne za pokrivanje bilo kakvih manjkova u predajama tih operatora. | Fondu
  („Klimatski investicijski fond”)
  se na raspolaganje stavlja
  390
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla besplatno dodijeliti u skladu s ovim člankom i 
  110
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla prodati na dražbi u skladu s člankom 10. te emisijske jedinice
  iz članka 10. stavka 1. petog podstavka. Osim toga, Klimatskom investicijskom fondu stavljaju se na raspolaganje i sve emisijske jedinice
  koje su rezultat smanjenja emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu iz članka 10.a stavka 1.a
  . Cilj je Klimatskog investicijskog fonda pružiti potporu
  inovacijama u području
  tehnika, procesa i
  tehnologija
  koje znatno doprinose dekarbonizaciji sektora obuhvaćenih ovom Direktivom i
  ciljevima postizanja nulte stope onečišćenja
  i kružnosti, kao i širenju tehnika, procesa i tehnologija koje se više ne mogu smatrati inovativnima, ali ipak imaju znatan potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova i doprinose uštedama energije i resursa u skladu s klimatskim i energetskim ciljevima Unije za 2030. Kako bi se što prije potaknule inovacije u području revolucionarnih tehnologija, Komisija bi trebala osigurati da dio financiranja koje je stavljeno na raspolaganje u okviru Klimatskog investicijskog fonda bude pojačano tijekom razdoblja od ... do ... [prvih pet godina provedbe ove Direktive o izmjeni]
  . Za pružanje potpore inovacijama iz prvog podstavka upotrebljavaju se i emisijske jedinice koje nisu izdane operatorima zrakoplova zbog zatvaranja operatora zrakoplova i koje nisu potrebne za pokrivanje bilo kakvih manjkova u predajama tih operatora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Fondu se na raspolaganje stavlja
  365
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla besplatno dodijeliti u skladu s ovim člankom i 
  85
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla prodati na dražbi u skladu s člankom 10. te emisijske jedinice koje su rezultat smanjenja emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu iz članka 10.a stavka 1.a
  , a u cilju potpore
  inovacijama u području
  niskougljičnih
  tehnologija
  i procesa te pridonošenja
  ciljevima postizanja nulte stope onečišćenja
  („Inovacijski fond”)
  . Za pružanje potpore inovacijama iz prvog podstavka upotrebljavaju se i emisijske jedinice koje nisu izdane operatorima zrakoplova zbog zatvaranja operatora zrakoplova i koje nisu potrebne za pokrivanje bilo kakvih manjkova u predajama tih operatora.

365

85

, a u cilju potpore

niskougljičnih

i procesa te pridonošenja

(„Inovacijski fond”)

Fondu
  („Klimatski investicijski fond”)
  se na raspolaganje stavlja
  390
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla besplatno dodijeliti u skladu s ovim člankom i 
  110
  milijuna emisijskih jedinica iz količine koja bi se inače mogla prodati na dražbi u skladu s člankom 10. te emisijske jedinice
  iz članka 10. stavka 1. petog podstavka. Osim toga, Klimatskom investicijskom fondu stavljaju se na raspolaganje i sve emisijske jedinice
  koje su rezultat smanjenja emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu iz članka 10.a stavka 1.a
  . Cilj je Klimatskog investicijskog fonda pružiti potporu
  inovacijama u području
  tehnika, procesa i
  tehnologija
  koje znatno doprinose dekarbonizaciji sektora obuhvaćenih ovom Direktivom i
  ciljevima postizanja nulte stope onečišćenja
  i kružnosti, kao i širenju tehnika, procesa i tehnologija koje se više ne mogu smatrati inovativnima, ali ipak imaju znatan potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova i doprinose uštedama energije i resursa u skladu s klimatskim i energetskim ciljevima Unije za 2030. Kako bi se što prije potaknule inovacije u području revolucionarnih tehnologija, Komisija bi trebala osigurati da dio financiranja koje je stavljeno na raspolaganje u okviru Klimatskog investicijskog fonda bude pojačano tijekom razdoblja od ... do ... [prvih pet godina provedbe ove Direktive o izmjeni]
  . Za pružanje potpore inovacijama iz prvog podstavka upotrebljavaju se i emisijske jedinice koje nisu izdane operatorima zrakoplova zbog zatvaranja operatora zrakoplova i koje nisu potrebne za pokrivanje bilo kakvih manjkova u predajama tih operatora.

(„Klimatski investicijski fond”)

390

110

iz članka 10. stavka 1. petog podstavka. Osim toga, Klimatskom investicijskom fondu stavljaju se na raspolaganje i sve emisijske jedinice

. Cilj je Klimatskog investicijskog fonda pružiti potporu

tehnika, procesa i

koje znatno doprinose dekarbonizaciji sektora obuhvaćenih ovom Direktivom i

i kružnosti, kao i širenju tehnika, procesa i tehnologija koje se više ne mogu smatrati inovativnima, ali ipak imaju znatan potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova i doprinose uštedama energije i resursa u skladu s klimatskim i energetskim ciljevima Unije za 2030. Kako bi se što prije potaknule inovacije u području revolucionarnih tehnologija, Komisija bi trebala osigurati da dio financiranja koje je stavljeno na raspolaganje u okviru Klimatskog investicijskog fonda bude pojačano tijekom razdoblja od ... do ... [prvih pet godina provedbe ove Direktive o izmjeni]

Amandman 535

Amandman 535

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim toga, 50 milijuna nedodijeljenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta služe kao dopuna svih preostalih prihoda od 300 milijuna emisijskih jedinica, koje su raspoložive u razdoblju od 2013. do 2020. u skladu s Odlukom Komisije 2010/670/EU (*), te se pravodobno
  upotrebljavaju
  za potporu inovacijama
  iz prvog podstavka
  . Nadalje, vanjski namjenski prihodi iz članka 
  21
  . stavka 
  2
  . Uredbe (EU)
  [FuelEU Maritime]
  raspodjeljuju se
  Inovacijskom fondu
  i izvršavaju u skladu s ovim stavkom. | Osim toga, 50 milijuna nedodijeljenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta služe kao dopuna svih preostalih prihoda od 300 milijuna emisijskih jedinica, koje su raspoložive u razdoblju od 2013. do 2020. u skladu s Odlukom Komisije 2010/670/EU (*), te se pravodobno
  koriste
  za potporu inovacijama
  i dekarbonizaciji kako je navedeno u prvom podstavku
  . Nadalje, vanjski namjenski prihodi iz članka 
  5
  . stavka 
  6
  . Uredbe (EU)
  2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća

   (**) raspodjeljuju se
  Fondu za oceane uspostavljenom člankom 3.gab
  i izvršavaju u skladu s ovim stavkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim toga, 50 milijuna nedodijeljenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta služe kao dopuna svih preostalih prihoda od 300 milijuna emisijskih jedinica, koje su raspoložive u razdoblju od 2013. do 2020. u skladu s Odlukom Komisije 2010/670/EU (*), te se pravodobno
  upotrebljavaju
  za potporu inovacijama
  iz prvog podstavka
  . Nadalje, vanjski namjenski prihodi iz članka 
  21
  . stavka 
  2
  . Uredbe (EU)
  [FuelEU Maritime]
  raspodjeljuju se
  Inovacijskom fondu
  i izvršavaju u skladu s ovim stavkom.

*

upotrebljavaju

iz prvog podstavka

21

2

[FuelEU Maritime]

Inovacijskom fondu

Osim toga, 50 milijuna nedodijeljenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta služe kao dopuna svih preostalih prihoda od 300 milijuna emisijskih jedinica, koje su raspoložive u razdoblju od 2013. do 2020. u skladu s Odlukom Komisije 2010/670/EU (*), te se pravodobno
  koriste
  za potporu inovacijama
  i dekarbonizaciji kako je navedeno u prvom podstavku
  . Nadalje, vanjski namjenski prihodi iz članka 
  5
  . stavka 
  6
  . Uredbe (EU)
  2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća

   (**) raspodjeljuju se
  Fondu za oceane uspostavljenom člankom 3.gab
  i izvršavaju u skladu s ovim stavkom.

*

koriste

i dekarbonizaciji kako je navedeno u prvom podstavku

5

6

2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća

**

Fondu za oceane uspostavljenom člankom 3.gab

Amandman 536

Amandman 536

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Inovacijski
  fond obuhvaća sektore navedene u prilozima I. i III.,
  uključujući okolišno sigurno hvatanje i upotrebu ugljika koji znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena
  , kao i proizvode koji zamjenjuju one s visokom razinom emisija ugljika proizvedene u sektorima navedenima u Prilogu I., i to kako bi se potaknuli izgradnja i funkcioniranje projekata čiji su cilj okolišno sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2
  , kao i izgradnja i funkcioniranje inovativnih tehnologija za obnovljivu energiju i skladištenje energije
  ,
  na geografski uravnoteženo razmještenim lokacijama
  .
  na geografski uravnoteženo razmještenim lokacijama. Inovacijski fond može potporu pružiti
  i inovativnim tehnologijama i infrastrukturi za dekarbonizaciju
  pomorskog sektora i za proizvodnju niskougljičnih goriva
  i 
  goriva
  s 
  nultom stopom emisije ugljika u zrakoplovstvu, željezničkom
  i 
  cestovnom prometu
  . Posebna pozornost posvećuje se projektima u sektorima obuhvaćenima [Uredba CBAM] radi pružanja potpore inovacijama
  u području niskougljičnih
  tehnologija,
  hvatanja
  i 
  upotrebe
  ugljika,
  hvatanja
  i 
  skladištenja
  ugljika,
  obnovljive energije
  i 
  skladištenja
  energije na način koji pridonosi ublažavanju klimatskih promjena. | Klimatski investicijski
  fond obuhvaća sektore navedene u prilozima I. i III.,
  kao što su inovativne tehnologije za obnovljivu energiju i skladištenje energije
  , kao i proizvode
  i procese
  koji zamjenjuju one s visokom razinom emisija ugljika proizvedene u sektorima navedenima u Prilogu I., i to kako bi se potaknuli izgradnja i funkcioniranje
  inovativnih
  projekata čiji su cilj okolišno sigurno hvatanje i 
  upotreba ugljika kojima se znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, posebno za neizbježne emisije iz industrijskih procesa, okolišno sigurno hvatanje, prijevoz i trajno
  geološko skladištenje CO2

  za neizbježne emisije iz industrijskih procesa te izravno hvatanje CO2 iz atmosfere uz sigurno
  ,
  održivo i trajno skladištenje („DACS”)
  .
  Prema potrebi mogu se poticati i ulaganja u tehnologije proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora
  .
  Klimatskim investicijskim fondom pruža se potpora
  i 
  revolucionarnim
  inovativnim tehnologijama i infrastrukturi za dekarbonizaciju
  željezničkog i cestovnog prometa, uključujući kolektivne oblike prijevoza kao što su javni prijevoz
  i 
  usluge povremenog prijevoza običnim autobusima, uz nastojanje da se ostvare sinergije
  s 
  programom Obzor Europa, posebno s europskim partnerstvima
  i
  , prema potrebi, s drugim programima Unije
  . Posebna pozornost posvećuje se projektima
  , uključujući one koji se odnose na izvoz,
  u sektorima obuhvaćenima [Uredba CBAM] radi pružanja potpore inovacijama
  i provedbi tehnika, procesa i
  tehnologija
  koji znatno pridonose dekarbonizaciji sektora obuhvaćenima tom Uredbom
  ,
  hvatanju
  i 
  upotrebi
  ugljika,
  hvatanju
  i 
  skladištenju
  ugljika,
  prijevozu CO2, obnovljivoj energiji
  i 
  skladištenju
  energije na način koji pridonosi ublažavanju klimatskih promjena
  u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119 za 2030
  .
  i 2050., i koji ostvaruju najveću graničnu korist u smislu smanjenja emisija po pruženoj potpori, te pravednoj tranziciji. Klimatski investicijski fond može pružiti potporu i revolucionarnim inovativnim tehnologijama usmjerenim na smanjenje emisija u sektoru otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Inovacijski
  fond obuhvaća sektore navedene u prilozima I. i III.,
  uključujući okolišno sigurno hvatanje i upotrebu ugljika koji znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena
  , kao i proizvode koji zamjenjuju one s visokom razinom emisija ugljika proizvedene u sektorima navedenima u Prilogu I., i to kako bi se potaknuli izgradnja i funkcioniranje projekata čiji su cilj okolišno sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2
  , kao i izgradnja i funkcioniranje inovativnih tehnologija za obnovljivu energiju i skladištenje energije
  ,
  na geografski uravnoteženo razmještenim lokacijama
  .
  na geografski uravnoteženo razmještenim lokacijama. Inovacijski fond može potporu pružiti
  i inovativnim tehnologijama i infrastrukturi za dekarbonizaciju
  pomorskog sektora i za proizvodnju niskougljičnih goriva
  i 
  goriva
  s 
  nultom stopom emisije ugljika u zrakoplovstvu, željezničkom
  i 
  cestovnom prometu
  . Posebna pozornost posvećuje se projektima u sektorima obuhvaćenima [Uredba CBAM] radi pružanja potpore inovacijama
  u području niskougljičnih
  tehnologija,
  hvatanja
  i 
  upotrebe
  ugljika,
  hvatanja
  i 
  skladištenja
  ugljika,
  obnovljive energije
  i 
  skladištenja
  energije na način koji pridonosi ublažavanju klimatskih promjena.

Inovacijski

uključujući okolišno sigurno hvatanje i upotrebu ugljika koji znatno pridonose ublažavanju klimatskih promjena

, kao i izgradnja i funkcioniranje inovativnih tehnologija za obnovljivu energiju i skladištenje energije

na geografski uravnoteženo razmještenim lokacijama

na geografski uravnoteženo razmještenim lokacijama. Inovacijski fond može potporu pružiti

pomorskog sektora i za proizvodnju niskougljičnih goriva

goriva

nultom stopom emisije ugljika u zrakoplovstvu, željezničkom

cestovnom prometu

u području niskougljičnih

hvatanja

upotrebe

hvatanja

skladištenja

obnovljive energije

skladištenja

Klimatski investicijski
  fond obuhvaća sektore navedene u prilozima I. i III.,
  kao što su inovativne tehnologije za obnovljivu energiju i skladištenje energije
  , kao i proizvode
  i procese
  koji zamjenjuju one s visokom razinom emisija ugljika proizvedene u sektorima navedenima u Prilogu I., i to kako bi se potaknuli izgradnja i funkcioniranje
  inovativnih
  projekata čiji su cilj okolišno sigurno hvatanje i 
  upotreba ugljika kojima se znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, posebno za neizbježne emisije iz industrijskih procesa, okolišno sigurno hvatanje, prijevoz i trajno
  geološko skladištenje CO2

  za neizbježne emisije iz industrijskih procesa te izravno hvatanje CO2 iz atmosfere uz sigurno
  ,
  održivo i trajno skladištenje („DACS”)
  .
  Prema potrebi mogu se poticati i ulaganja u tehnologije proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora
  .
  Klimatskim investicijskim fondom pruža se potpora
  i 
  revolucionarnim
  inovativnim tehnologijama i infrastrukturi za dekarbonizaciju
  željezničkog i cestovnog prometa, uključujući kolektivne oblike prijevoza kao što su javni prijevoz
  i 
  usluge povremenog prijevoza običnim autobusima, uz nastojanje da se ostvare sinergije
  s 
  programom Obzor Europa, posebno s europskim partnerstvima
  i
  , prema potrebi, s drugim programima Unije
  . Posebna pozornost posvećuje se projektima
  , uključujući one koji se odnose na izvoz,
  u sektorima obuhvaćenima [Uredba CBAM] radi pružanja potpore inovacijama
  i provedbi tehnika, procesa i
  tehnologija
  koji znatno pridonose dekarbonizaciji sektora obuhvaćenima tom Uredbom
  ,
  hvatanju
  i 
  upotrebi
  ugljika,
  hvatanju
  i 
  skladištenju
  ugljika,
  prijevozu CO2, obnovljivoj energiji
  i 
  skladištenju
  energije na način koji pridonosi ublažavanju klimatskih promjena
  u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119 za 2030
  .
  i 2050., i koji ostvaruju najveću graničnu korist u smislu smanjenja emisija po pruženoj potpori, te pravednoj tranziciji. Klimatski investicijski fond može pružiti potporu i revolucionarnim inovativnim tehnologijama usmjerenim na smanjenje emisija u sektoru otpada.

Klimatski investicijski

kao što su inovativne tehnologije za obnovljivu energiju i skladištenje energije

i procese

inovativnih

upotreba ugljika kojima se znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, posebno za neizbježne emisije iz industrijskih procesa, okolišno sigurno hvatanje, prijevoz i trajno

2

za neizbježne emisije iz industrijskih procesa te izravno hvatanje CO2

održivo i trajno skladištenje („DACS”)

Prema potrebi mogu se poticati i ulaganja u tehnologije proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora

Klimatskim investicijskim fondom pruža se potpora

revolucionarnim

željezničkog i cestovnog prometa, uključujući kolektivne oblike prijevoza kao što su javni prijevoz

usluge povremenog prijevoza običnim autobusima, uz nastojanje da se ostvare sinergije

programom Obzor Europa, posebno s europskim partnerstvima

, prema potrebi, s drugim programima Unije

, uključujući one koji se odnose na izvoz,

i provedbi tehnika, procesa i

koji znatno pridonose dekarbonizaciji sektora obuhvaćenima tom Uredbom

hvatanju

upotrebi

hvatanju

skladištenju

prijevozu CO2

skladištenju

u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119 za 2030

i 2050., i koji ostvaruju najveću graničnu korist u smislu smanjenja emisija po pruženoj potpori, te pravednoj tranziciji. Klimatski investicijski fond može pružiti potporu i revolucionarnim inovativnim tehnologijama usmjerenim na smanjenje emisija u sektoru otpada.

Amandman 537

Amandman 537

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Najmanje 12 % emisijskih jedinica stavljenih na raspolaganje Klimatskom investicijskom fondu upotrebljava se za daljnji razvoj i uvođenje obnovljivih izvora energije u Uniji u skladu s Direktivom (EU) .../... [revidirana Direktiva o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Najmanje 12 % emisijskih jedinica stavljenih na raspolaganje Klimatskom investicijskom fondu upotrebljava se za daljnji razvoj i uvođenje obnovljivih izvora energije u Uniji u skladu s Direktivom (EU) .../... [revidirana Direktiva o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora].

Najmanje 12 % emisijskih jedinica stavljenih na raspolaganje Klimatskom investicijskom fondu upotrebljava se za daljnji razvoj i uvođenje obnovljivih izvora energije u Uniji u skladu s Direktivom (EU) .../... [revidirana Direktiva o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora].

Amandman 538

Amandman 538

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Klimatski investicijski fond može pružiti potporu i ugovorima za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik kako bi se poduprle tehnologije dekarbonizacije za koje cijena ugljika možda nije dovoljan poticaj. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu pravila o funkcioniranju ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik do 31. prosinca 2023. |
| | Financijska potpora iz Klimatskog investicijskog fonda razmjerna je ciljevima politike navedenima u ovom članku i ne smije dovoditi do nepotrebnih poremećaja unutarnjeg tržišta. U tu se svrhu sredstva dodjeljuju samo za pokrivanje dodatnih troškova ili investicijskih rizika koje ulagači ne mogu snositi u normalnim tržišnim uvjetima. U skladu s tim, potpora iz Klimatskog investicijskog fonda ne smije dovoditi do nepravedne diskriminacije u pogledu konkurentnih uvezenih proizvoda, kako je propisano pravilima WTO-a. |
| | Ako je cijena u okviru EU sustava trgovanja emisijama viša od izvršne cijene po kojoj je projektu dodijeljena potpora, korisnik vraća razliku Klimatskom investicijskom fondu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Klimatski investicijski fond može pružiti potporu i ugovorima za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik kako bi se poduprle tehnologije dekarbonizacije za koje cijena ugljika možda nije dovoljan poticaj. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu pravila o funkcioniranju ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik do 31. prosinca 2023.

Klimatski investicijski fond može pružiti potporu i ugovorima za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik kako bi se poduprle tehnologije dekarbonizacije za koje cijena ugljika možda nije dovoljan poticaj. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu pravila o funkcioniranju ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik do 31. prosinca 2023.

Financijska potpora iz Klimatskog investicijskog fonda razmjerna je ciljevima politike navedenima u ovom članku i ne smije dovoditi do nepotrebnih poremećaja unutarnjeg tržišta. U tu se svrhu sredstva dodjeljuju samo za pokrivanje dodatnih troškova ili investicijskih rizika koje ulagači ne mogu snositi u normalnim tržišnim uvjetima. U skladu s tim, potpora iz Klimatskog investicijskog fonda ne smije dovoditi do nepravedne diskriminacije u pogledu konkurentnih uvezenih proizvoda, kako je propisano pravilima WTO-a.

Financijska potpora iz Klimatskog investicijskog fonda razmjerna je ciljevima politike navedenima u ovom članku i ne smije dovoditi do nepotrebnih poremećaja unutarnjeg tržišta. U tu se svrhu sredstva dodjeljuju samo za pokrivanje dodatnih troškova ili investicijskih rizika koje ulagači ne mogu snositi u normalnim tržišnim uvjetima. U skladu s tim, potpora iz Klimatskog investicijskog fonda ne smije dovoditi do nepravedne diskriminacije u pogledu konkurentnih uvezenih proizvoda, kako je propisano pravilima WTO-a.

Ako je cijena u okviru EU sustava trgovanja emisijama viša od izvršne cijene po kojoj je projektu dodijeljena potpora, korisnik vraća razliku Klimatskom investicijskom fondu.

Ako je cijena u okviru EU sustava trgovanja emisijama viša od izvršne cijene po kojoj je projektu dodijeljena potpora, korisnik vraća razliku Klimatskom investicijskom fondu.

Amandman 539

Amandman 539

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prihvatljivi su projekti na državnom području svih država članica, uključujući male projekte. Potpora se pruža tehnologijama koje su inovativne i koje još nisu komercijalno održive u sličnom razmjeru bez potpore, ali koje predstavljaju revolucionarna rješenja ili su dovoljno zrele za primjenu u 
  pretkomercijalnoj
  fazi. | Prihvatljivi su projekti na državnom području svih država članica, uključujući
  srednje i
  male projekte. Potpora se pruža tehnologijama koje su inovativne
  , koje pokazuju potencijal za smanjenje stakleničkih plinova velikih razmjera
  i koje još nisu komercijalno održive u sličnom razmjeru bez potpore, ali koje predstavljaju revolucionarna rješenja ili
  komercijalno još neprovediva rješenja ili
  su dovoljno
  tehnološki
  zrele za primjenu u 
  (pret)komercijalnoj
  fazi
  ili koje znatno pridonose cilju klimatske neutralnosti i koje se bez potpore ne mogu uvesti u velikim razmjerima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prihvatljivi su projekti na državnom području svih država članica, uključujući male projekte. Potpora se pruža tehnologijama koje su inovativne i koje još nisu komercijalno održive u sličnom razmjeru bez potpore, ali koje predstavljaju revolucionarna rješenja ili su dovoljno zrele za primjenu u 
  pretkomercijalnoj
  fazi.

pretkomercijalnoj

Prihvatljivi su projekti na državnom području svih država članica, uključujući
  srednje i
  male projekte. Potpora se pruža tehnologijama koje su inovativne
  , koje pokazuju potencijal za smanjenje stakleničkih plinova velikih razmjera
  i koje još nisu komercijalno održive u sličnom razmjeru bez potpore, ali koje predstavljaju revolucionarna rješenja ili
  komercijalno još neprovediva rješenja ili
  su dovoljno
  tehnološki
  zrele za primjenu u 
  (pret)komercijalnoj
  fazi
  ili koje znatno pridonose cilju klimatske neutralnosti i koje se bez potpore ne mogu uvesti u velikim razmjerima
  .

srednje i

, koje pokazuju potencijal za smanjenje stakleničkih plinova velikih razmjera

komercijalno još neprovediva rješenja ili

tehnološki

(pret)komercijalnoj

ili koje znatno pridonose cilju klimatske neutralnosti i koje se bez potpore ne mogu uvesti u velikim razmjerima

Amandman 540

Amandman 540

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija osigurava da se emisijske jedinice namijenjene
  Inovacijskom
  fondu prodaju na dražbi u skladu s načelima i načinima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Prihodi od prodaje na dražbi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe. Proračunske obveze za mjere koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke. | Komisija osigurava da se emisijske jedinice namijenjene
  Klimatskom investicijskom
  fondu prodaju na dražbi u skladu s načelima i načinima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Prihodi od prodaje na dražbi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe. Proračunske obveze za mjere koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija osigurava da se emisijske jedinice namijenjene
  Inovacijskom
  fondu prodaju na dražbi u skladu s načelima i načinima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Prihodi od prodaje na dražbi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe. Proračunske obveze za mjere koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke.

Inovacijskom

Komisija osigurava da se emisijske jedinice namijenjene
  Klimatskom investicijskom
  fondu prodaju na dražbi u skladu s načelima i načinima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Prihodi od prodaje na dražbi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe. Proračunske obveze za mjere koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke.

Klimatskom investicijskom

Amandman 541

Amandman 541

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Projekti se odabiru na temelju objektivnih i transparentnih kriterija, pri čemu se
  prema potrebi
  ima u 
  vidu
  mjera kojom se tim projektima pridonosi smanjenju emisija znatno ispod referentnih vrijednosti iz stavka 2. Projekti moraju imati potencijal za raširenu primjenu ili znatno smanjenje troškova tranzicije na
  niskougljično
  gospodarstvo u predmetnim sektorima. Projektima koji uključuju okolišno sigurno hvatanje i upotrebu ugljika osigurava se neto smanjenje emisija te izbjegavanje CO2 ili njegovo trajno skladištenje. Ako se bespovratna sredstva dodijele na temelju poziva na podnošenje prijedloga, potpora može iznositi do 60 % relevantnih troškova projekata, od čega do 40 % ne treba ovisiti o verificiranom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su postignuti unaprijed određeni ključni ciljevi, uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. U slučaju da se potpora dodjeljuje u okviru natječajnog postupka i u slučaju da je riječ o potpori za tehničku pomoć, potpora može iznositi do 100 % relevantnih troškova projekata. | Projekti se odabiru
  transparentnim postupkom odabira na tehnološki neutralan način u skladu s ciljevima Klimatskog investicijskog fonda kako su utvrđeni u prvom podstavku ovog stavka i
  na temelju objektivnih i transparentnih kriterija, pri čemu se
  u vidu
  ima
  mjera
  u 
  kojoj se projektima pruža znatan doprinos klimatskim i energetskim ciljevima Unije, uz istodoban doprinos ciljevima nulte stope onečišćenja i kružnosti u skladu s prvim podstavkom ovog stavka, kao i potreba da se osigura pravedna geografska raspodjela projekata u skladu s podstavkom 6.a ovog stavka i, prema potrebi,
  mjera kojom se tim projektima pridonosi smanjenju emisija znatno ispod referentnih vrijednosti iz stavka 2. Projekti moraju imati potencijal za raširenu primjenu ili znatno smanjenje troškova tranzicije na
  klimatski neutralno
  gospodarstvo u predmetnim sektorima
  . Prednost se daje tehnologijama i procesima koji se bave višestrukim utjecajima na okoliš
  . Projektima koji uključuju okolišno sigurno hvatanje i upotrebu ugljika osigurava se neto smanjenje emisija te izbjegavanje CO2 ili njegovo trajno skladištenje. Ako se bespovratna sredstva dodijele na temelju poziva na podnošenje prijedloga, potpora može iznositi do 60 % relevantnih troškova projekata, od čega do 40 % ne treba ovisiti o verificiranom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su postignuti unaprijed određeni ključni ciljevi, uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. U slučaju da se potpora dodjeljuje u okviru natječajnog postupka i u slučaju da je riječ o potpori za tehničku pomoć, potpora može iznositi do 100 % relevantnih troškova projekata.
  Projekti čije smanjenje emisija koristi dekarbonizaciji drugih subjekata u obližnjim geografskim područjima imaju povlašteni tretman u kriterijima za odabir projekata. |
| | Od projekata koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda zahtijeva se da razmjenjuju znanje s drugim relevantnim projektima, kao i s istraživačima iz Europske unije koji imaju legitiman interes. Uvjete razmjene znanja definira Komisija u pozivima na podnošenje prijedloga. |
| | Pozivi na podnošenje prijedloga trebaju biti otvoreni i transparentni te u njima treba biti jasno utvrđeno koje vrste tehnologije mogu primiti potporu. U pripremi poziva na podnošenje prijedloga Komisija osigurava da su svi sektori propisno obuhvaćeni. Komisija poduzima mjere kako bi osigurala da se pozivi distribuiraju u što širem opsegu, posebno MSP-ovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Projekti se odabiru na temelju objektivnih i transparentnih kriterija, pri čemu se
  prema potrebi
  ima u 
  vidu
  mjera kojom se tim projektima pridonosi smanjenju emisija znatno ispod referentnih vrijednosti iz stavka 2. Projekti moraju imati potencijal za raširenu primjenu ili znatno smanjenje troškova tranzicije na
  niskougljično
  gospodarstvo u predmetnim sektorima. Projektima koji uključuju okolišno sigurno hvatanje i upotrebu ugljika osigurava se neto smanjenje emisija te izbjegavanje CO2 ili njegovo trajno skladištenje. Ako se bespovratna sredstva dodijele na temelju poziva na podnošenje prijedloga, potpora može iznositi do 60 % relevantnih troškova projekata, od čega do 40 % ne treba ovisiti o verificiranom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su postignuti unaprijed određeni ključni ciljevi, uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. U slučaju da se potpora dodjeljuje u okviru natječajnog postupka i u slučaju da je riječ o potpori za tehničku pomoć, potpora može iznositi do 100 % relevantnih troškova projekata.

prema potrebi

vidu

niskougljično

2

Projekti se odabiru
  transparentnim postupkom odabira na tehnološki neutralan način u skladu s ciljevima Klimatskog investicijskog fonda kako su utvrđeni u prvom podstavku ovog stavka i
  na temelju objektivnih i transparentnih kriterija, pri čemu se
  u vidu
  ima
  mjera
  u 
  kojoj se projektima pruža znatan doprinos klimatskim i energetskim ciljevima Unije, uz istodoban doprinos ciljevima nulte stope onečišćenja i kružnosti u skladu s prvim podstavkom ovog stavka, kao i potreba da se osigura pravedna geografska raspodjela projekata u skladu s podstavkom 6.a ovog stavka i, prema potrebi,
  mjera kojom se tim projektima pridonosi smanjenju emisija znatno ispod referentnih vrijednosti iz stavka 2. Projekti moraju imati potencijal za raširenu primjenu ili znatno smanjenje troškova tranzicije na
  klimatski neutralno
  gospodarstvo u predmetnim sektorima
  . Prednost se daje tehnologijama i procesima koji se bave višestrukim utjecajima na okoliš
  . Projektima koji uključuju okolišno sigurno hvatanje i upotrebu ugljika osigurava se neto smanjenje emisija te izbjegavanje CO2 ili njegovo trajno skladištenje. Ako se bespovratna sredstva dodijele na temelju poziva na podnošenje prijedloga, potpora može iznositi do 60 % relevantnih troškova projekata, od čega do 40 % ne treba ovisiti o verificiranom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su postignuti unaprijed određeni ključni ciljevi, uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. U slučaju da se potpora dodjeljuje u okviru natječajnog postupka i u slučaju da je riječ o potpori za tehničku pomoć, potpora može iznositi do 100 % relevantnih troškova projekata.
  Projekti čije smanjenje emisija koristi dekarbonizaciji drugih subjekata u obližnjim geografskim područjima imaju povlašteni tretman u kriterijima za odabir projekata.

transparentnim postupkom odabira na tehnološki neutralan način u skladu s ciljevima Klimatskog investicijskog fonda kako su utvrđeni u prvom podstavku ovog stavka i

u vidu

mjera

kojoj se projektima pruža znatan doprinos klimatskim i energetskim ciljevima Unije, uz istodoban doprinos ciljevima nulte stope onečišćenja i kružnosti u skladu s prvim podstavkom ovog stavka, kao i potreba da se osigura pravedna geografska raspodjela projekata u skladu s podstavkom 6.a ovog stavka i, prema potrebi,

klimatski neutralno

. Prednost se daje tehnologijama i procesima koji se bave višestrukim utjecajima na okoliš

2

Projekti čije smanjenje emisija koristi dekarbonizaciji drugih subjekata u obližnjim geografskim područjima imaju povlašteni tretman u kriterijima za odabir projekata.

Od projekata koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda zahtijeva se da razmjenjuju znanje s drugim relevantnim projektima, kao i s istraživačima iz Europske unije koji imaju legitiman interes. Uvjete razmjene znanja definira Komisija u pozivima na podnošenje prijedloga.

Od projekata koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda zahtijeva se da razmjenjuju znanje s drugim relevantnim projektima, kao i s istraživačima iz Europske unije koji imaju legitiman interes. Uvjete razmjene znanja definira Komisija u pozivima na podnošenje prijedloga.

Pozivi na podnošenje prijedloga trebaju biti otvoreni i transparentni te u njima treba biti jasno utvrđeno koje vrste tehnologije mogu primiti potporu. U pripremi poziva na podnošenje prijedloga Komisija osigurava da su svi sektori propisno obuhvaćeni. Komisija poduzima mjere kako bi osigurala da se pozivi distribuiraju u što širem opsegu, posebno MSP-ovima.

Pozivi na podnošenje prijedloga trebaju biti otvoreni i transparentni te u njima treba biti jasno utvrđeno koje vrste tehnologije mogu primiti potporu. U pripremi poziva na podnošenje prijedloga Komisija osigurava da su svi sektori propisno obuhvaćeni. Komisija poduzima mjere kako bi osigurala da se pozivi distribuiraju u što širem opsegu, posebno MSP-ovima.

Amandman 542

Amandman 542

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Cilj je Klimatskog investicijskog fonda postići zemljopisno uravnoteženu potporu za potporu koja se pruža u obliku ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik, te za projekte povezane s unapređenjem, uz istodobno osiguravanje najveće moguće kvalitete projekata i poštovanje kriterija odabira iz šestog podstavka ovog stavka, uzimajući u obzir posebne sektorske okolnosti i potrebe za ulaganjima, osobito u sektorima obuhvaćenima člankom 3.g i poglavljem IV.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Cilj je Klimatskog investicijskog fonda postići zemljopisno uravnoteženu potporu za potporu koja se pruža u obliku ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik, te za projekte povezane s unapređenjem, uz istodobno osiguravanje najveće moguće kvalitete projekata i poštovanje kriterija odabira iz šestog podstavka ovog stavka, uzimajući u obzir posebne sektorske okolnosti i potrebe za ulaganjima, osobito u sektorima obuhvaćenima člankom 3.g i poglavljem IV.a.

Cilj je Klimatskog investicijskog fonda postići zemljopisno uravnoteženu potporu za potporu koja se pruža u obliku ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik, te za projekte povezane s unapređenjem, uz istodobno osiguravanje najveće moguće kvalitete projekata i poštovanje kriterija odabira iz šestog podstavka ovog stavka, uzimajući u obzir posebne sektorske okolnosti i potrebe za ulaganjima, osobito u sektorima obuhvaćenima člankom 3.g i poglavljem IV.a.

Amandman 543

Amandman 543

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu pravila o funkcioniranju
  Inovacijskog
  fonda, uključujući postupak i kriterije odabira, te prihvatljivih sektora i tehnoloških zahtjeva za razne vrste potpora. | Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu pravila o funkcioniranju
  Klimatskog investicijskog
  fonda, uključujući postupak i kriterije odabira,
  sudjelovanje MSP-ova,
  te prihvatljivih sektora i tehnoloških zahtjeva za razne vrste potpora.
  Cilj je Komisije izraditi plan kojim se pojačava dio potpore iz Klimatskog investicijskog fonda na početku razdoblja. Komisija u provedbi Klimatskog investicijskog fonda poduzima sve odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 kako bi osigurala zaštitu financijskih sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima kojima se pruža potpora u okviru Klimatskog investicijskog fonda u slučaju nepoštovanja vladavine prava u državama članicama. Komisija u tu svrhu osigurava djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i nastoji osigurati povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa. |
| | Kako bi se osigurala poštena i pravedna tranzicija, kriterijima odabira uzimaju se u obzir okolišne i socijalne zaštitne mjere. Sva financijska sredstva iz Klimatskog investicijskog fonda upotrebljavaju se u skladu s: |
| | (a) | načelom „nenanošenja bitne štete” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu pravila o funkcioniranju
  Inovacijskog
  fonda, uključujući postupak i kriterije odabira, te prihvatljivih sektora i tehnoloških zahtjeva za razne vrste potpora.

Inovacijskog

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu pravila o funkcioniranju
  Klimatskog investicijskog
  fonda, uključujući postupak i kriterije odabira,
  sudjelovanje MSP-ova,
  te prihvatljivih sektora i tehnoloških zahtjeva za razne vrste potpora.
  Cilj je Komisije izraditi plan kojim se pojačava dio potpore iz Klimatskog investicijskog fonda na početku razdoblja. Komisija u provedbi Klimatskog investicijskog fonda poduzima sve odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 kako bi osigurala zaštitu financijskih sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima kojima se pruža potpora u okviru Klimatskog investicijskog fonda u slučaju nepoštovanja vladavine prava u državama članicama. Komisija u tu svrhu osigurava djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i nastoji osigurati povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa.

Klimatskog investicijskog

sudjelovanje MSP-ova,

Cilj je Komisije izraditi plan kojim se pojačava dio potpore iz Klimatskog investicijskog fonda na početku razdoblja. Komisija u provedbi Klimatskog investicijskog fonda poduzima sve odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 kako bi osigurala zaštitu financijskih sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima kojima se pruža potpora u okviru Klimatskog investicijskog fonda u slučaju nepoštovanja vladavine prava u državama članicama. Komisija u tu svrhu osigurava djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i nastoji osigurati povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa.

Kako bi se osigurala poštena i pravedna tranzicija, kriterijima odabira uzimaju se u obzir okolišne i socijalne zaštitne mjere. Sva financijska sredstva iz Klimatskog investicijskog fonda upotrebljavaju se u skladu s:

Kako bi se osigurala poštena i pravedna tranzicija, kriterijima odabira uzimaju se u obzir okolišne i socijalne zaštitne mjere. Sva financijska sredstva iz Klimatskog investicijskog fonda upotrebljavaju se u skladu s:

(a)

(a)

načelom „nenanošenja bitne štete” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852;

načelom „nenanošenja bitne štete” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852;

| (b) | minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(b)

(b)

minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852.

minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852.

U slučaju potpore putem ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik, ti delegirani akti omogućuju tehnološki neutralno i cjenovno konkurentno nadmetanje u skladu s ciljevima Klimatskog investicijskog fonda prema prvom podstavku.

U slučaju potpore putem ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik, ti delegirani akti omogućuju tehnološki neutralno i cjenovno konkurentno nadmetanje u skladu s ciljevima Klimatskog investicijskog fonda prema prvom podstavku.

Amandman 544

Amandman 544

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka g

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.a – stavak 8. – podstavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija svake dvije godine podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o usklađenosti projekata koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda s ciljem klimatske neutralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, napretku ostvarenom u provedbi ulaganja opisanih u planovima za dekarbonizaciju industrije te o akcijskom planu za sljedeće dvogodišnje razdoblje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija svake dvije godine podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o usklađenosti projekata koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda s ciljem klimatske neutralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, napretku ostvarenom u provedbi ulaganja opisanih u planovima za dekarbonizaciju industrije te o akcijskom planu za sljedeće dvogodišnje razdoblje.

Komisija svake dvije godine podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o usklađenosti projekata koji se financiraju iz Klimatskog investicijskog fonda s ciljem klimatske neutralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, napretku ostvarenom u provedbi ulaganja opisanih u planovima za dekarbonizaciju industrije te o akcijskom planu za sljedeće dvogodišnje razdoblje.

Amandman 545

Amandman 545

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | u članku
   10.c
  stavak 7. zamjenjuje
  se
  sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(13)

u članku
   10.c
  stavak 7. zamjenjuje
  se
  sljedećim:

u članku

stavak 7. zamjenjuje

sljedećim:

| (13) | članak
   10.c
  briše
  se; |
| --- | --- |

(13)

članak
   10.c
  briše
  se;

članak

briše

„Države članice zahtijevaju od proizvođača električne energije i operatera mreže koji ostvaruju koristi da ih do 28. veljače svake godine izvijeste o provedbi odabranih ulaganja, među ostalim o saldu besplatnih emisijskih jedinica i nastalih rashoda ulaganja te o vrsti ulaganja kojima je dana potpora. Države članice o tome dostavljaju izvješća Komisiji, a Komisija ta izvješća objavljuje.”;

Amandman 546

Amandman 546

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.ca (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(13a)

(13a)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 10.ca

Prijelazna besplatna dodjela emisijskih jedinica za modernizaciju energetskog sektora

Sve emisijske jedinice za prijelaznu besplatnu dodjelu u svrhu modernizacije energetskog sektora koje se ne dodijele operatorima u predmetnim državama članicama do 31. prosinca 2023. dodaju se ukupnoj količini emisijskih jedinica koje predmetna država članica prima za prodaju na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (a). Međutim, države članice mogu te emisijske jedinice djelomično ili u cijelosti iskoristiti u skladu s člankom 10.d za potporu ulaganjima u okviru Modernizacijskog fonda.”

Amandman 547

Amandman 547

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 1. – podstavci 1.a (novi) i 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Potpora iz Modernizacijskog fonda dodjeljuje se samo državama članicama koje su donijele pravno obvezujuće ciljeve za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., kao i mjere za postupno ukidanje svih fosilnih goriva u vremenskom okviru koji je u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119. |
| | Osim toga, u okviru Modernizacijskog fonda ne pruža se potpora ulaganjima koja je predložila država članica korisnica, a za koja je u tijeku postupak iz članka 6. Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 ili za koja je Vijeće donijelo provedbenu odluku o odgovarajućim mjerama u skladu s tim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Potpora iz Modernizacijskog fonda dodjeljuje se samo državama članicama koje su donijele pravno obvezujuće ciljeve za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., kao i mjere za postupno ukidanje svih fosilnih goriva u vremenskom okviru koji je u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119.

Potpora iz Modernizacijskog fonda dodjeljuje se samo državama članicama koje su donijele pravno obvezujuće ciljeve za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., kao i mjere za postupno ukidanje svih fosilnih goriva u vremenskom okviru koji je u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119.

Osim toga, u okviru Modernizacijskog fonda ne pruža se potpora ulaganjima koja je predložila država članica korisnica, a za koja je u tijeku postupak iz članka 6. Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 ili za koja je Vijeće donijelo provedbenu odluku o odgovarajućim mjerama u skladu s tim člankom.

Osim toga, u okviru Modernizacijskog fonda ne pruža se potpora ulaganjima koja je predložila država članica korisnica, a za koja je u tijeku postupak iz članka 6. Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 ili za koja je Vijeće donijelo provedbenu odluku o odgovarajućim mjerama u skladu s tim člankom.

Amandman 548

Amandman 548

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ulaganja koja dobiju potporu moraju biti usklađena s ciljevima ove Direktive, kao i s ciljevima Komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (*) i Uredbe (EU) 2021/1119
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (**) te s dugoročnim ciljevima iznesenima u Pariškom sporazumu. Modernizacijski fond ne pruža potporu
  postrojenjima za proizvodnju energije koja
  upotrebljavaju fosilna goriva. | Ulaganja koja dobiju potporu moraju biti usklađena s ciljevima ove Direktive, kao i s ciljevima Komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (*) i Uredbe (EU) 2021/1119 te s dugoročnim ciljevima iznesenima u Pariškom sporazumu. Modernizacijski fond ne pruža potporu
  za djelatnosti povezane s energijom koje
  upotrebljavaju fosilna goriva.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ulaganja koja dobiju potporu moraju biti usklađena s ciljevima ove Direktive, kao i s ciljevima Komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (*) i Uredbe (EU) 2021/1119
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (**) te s dugoročnim ciljevima iznesenima u Pariškom sporazumu. Modernizacijski fond ne pruža potporu
  postrojenjima za proizvodnju energije koja
  upotrebljavaju fosilna goriva.

*

Europskog parlamenta i Vijeća

**

postrojenjima za proizvodnju energije koja

Ulaganja koja dobiju potporu moraju biti usklađena s ciljevima ove Direktive, kao i s ciljevima Komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (*) i Uredbe (EU) 2021/1119 te s dugoročnim ciljevima iznesenima u Pariškom sporazumu. Modernizacijski fond ne pruža potporu
  za djelatnosti povezane s energijom koje
  upotrebljavaju fosilna goriva.;

*

za djelatnosti povezane s energijom koje

Amandman 549

Amandman 549

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Najmanje 80
   % financijskih sredstava iz Modernizacijskog fonda upotrebljava se za potporu ulaganjima u sljedećim područjima: | 2.   
  100
   % financijskih sredstava iz Modernizacijskog fonda upotrebljava se za potporu ulaganjima u sljedećim područjima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Najmanje 80
   % financijskih sredstava iz Modernizacijskog fonda upotrebljava se za potporu ulaganjima u sljedećim područjima:

2.   
  100
   % financijskih sredstava iz Modernizacijskog fonda upotrebljava se za potporu ulaganjima u sljedećim područjima:

Amandman 550

Amandman 550

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | proizvodnja energije u generatorima vodika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

proizvodnja energije u generatorima vodika;

proizvodnja energije u generatorima vodika;

Amandman 551

Amandman 551

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | poboljšanje energetske učinkovitosti na strani potražnje
  , među ostalim u području prometa, zgrada, poljoprivrede i otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

poboljšanje energetske učinkovitosti na strani potražnje
  , među ostalim u području prometa, zgrada, poljoprivrede i otpada;

poboljšanje energetske učinkovitosti na strani potražnje

| (c) | smanjenje ukupne potrošnje energije upravljanjem potražnjom energije i energetskom učinkovitosti
  , među ostalim u području prometa, zgrada, poljoprivrede i otpada
  , uzimajući u obzir potrebu za elektrifikacijom povezanu s klimatskom tranzicijom i s njom povezanu povećanu potražnju za električnom energijom iz obnovljivih izvora
  ; |
| --- | --- |

(c)

smanjenje ukupne potrošnje energije upravljanjem potražnjom energije i energetskom učinkovitosti
  , među ostalim u području prometa, zgrada, poljoprivrede i otpada
  , uzimajući u obzir potrebu za elektrifikacijom povezanu s klimatskom tranzicijom i s njom povezanu povećanu potražnju za električnom energijom iz obnovljivih izvora
  ;

smanjenje ukupne potrošnje energije upravljanjem potražnjom energije i energetskom učinkovitosti

, uzimajući u obzir potrebu za elektrifikacijom povezanu s klimatskom tranzicijom i s njom povezanu povećanu potražnju za električnom energijom iz obnovljivih izvora

Amandman 552

Amandman 552

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | potpora kućanstvima s niskim dohotkom, uključujući ona u ruralnim i udaljenim područjima, radi rješavanja problema energetskog siromaštva i modernizacije sustavâ grijanja;
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

potpora kućanstvima s niskim dohotkom, uključujući ona u ruralnim i udaljenim područjima, radi rješavanja problema energetskog siromaštva i modernizacije sustavâ grijanja;
  i

i

| (e) | potpora kućanstvima s niskim dohotkom, uključujući ona u ruralnim i udaljenim područjima, radi rješavanja problema energetskog siromaštva i modernizacije sustavâ grijanja
  i hlađenja te nastojanja da se ostvari energetska učinkovitost u zgradama stambene i poslovne namjene
  ; |
| --- | --- |

(e)

potpora kućanstvima s niskim dohotkom, uključujući ona u ruralnim i udaljenim područjima, radi rješavanja problema energetskog siromaštva i modernizacije sustavâ grijanja
  i hlađenja te nastojanja da se ostvari energetska učinkovitost u zgradama stambene i poslovne namjene
  ;

i hlađenja te nastojanja da se ostvari energetska učinkovitost u zgradama stambene i poslovne namjene

Amandman 553

Amandman 553

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | pravedna tranzicija u regijama koje ovise o ugljiku u državama članicama korisnicama kako bi se u dijalogu
  sa
  socijalnim partnerima pružila potpora preraspoređivanju, prekvalifikaciji i usavršavanju radnika, obrazovanju, inicijativama za traženje posla i novoosnovanim poduzećima.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

pravedna tranzicija u regijama koje ovise o ugljiku u državama članicama korisnicama kako bi se u dijalogu
  sa
  socijalnim partnerima pružila potpora preraspoređivanju, prekvalifikaciji i usavršavanju radnika, obrazovanju, inicijativama za traženje posla i novoosnovanim poduzećima.;

sa

| (f) | pravedna tranzicija u regijama koje ovise o ugljiku u državama članicama korisnicama kako bi se u dijalogu
  s civilnim društvom i
  socijalnim partnerima pružila potpora preraspoređivanju, prekvalifikaciji i usavršavanju radnika, obrazovanju, inicijativama za traženje posla i novoosnovanim poduzećima
  , u skladu s relevantnim mjerama koje su države članice uključile u svoje teritorijalne planove za pravednu tranziciju u skladu s člankom 8
  .
  stavkom 2. točkom (k) Uredbe (EU) 2021/1056 i kojima se doprinosi tim mjerama, ako je to potrebno
  ;
  i |
| --- | --- |

(f)

pravedna tranzicija u regijama koje ovise o ugljiku u državama članicama korisnicama kako bi se u dijalogu
  s civilnim društvom i
  socijalnim partnerima pružila potpora preraspoređivanju, prekvalifikaciji i usavršavanju radnika, obrazovanju, inicijativama za traženje posla i novoosnovanim poduzećima
  , u skladu s relevantnim mjerama koje su države članice uključile u svoje teritorijalne planove za pravednu tranziciju u skladu s člankom 8
  .
  stavkom 2. točkom (k) Uredbe (EU) 2021/1056 i kojima se doprinosi tim mjerama, ako je to potrebno
  ;
  i

s civilnim društvom i

, u skladu s relevantnim mjerama koje su države članice uključile u svoje teritorijalne planove za pravednu tranziciju u skladu s člankom 8

stavkom 2. točkom (k) Uredbe (EU) 2021/1056 i kojima se doprinosi tim mjerama, ako je to potrebno

i

Amandman 554

Amandman 554

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka b

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 2. točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | ulaganja u uvođenje infrastrukture za alternativna goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

ulaganja u uvođenje infrastrukture za alternativna goriva.

ulaganja u uvođenje infrastrukture za alternativna goriva.

Amandman 555

Amandman 555

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka ba (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Sva financijska sredstva iz Modernizacijskog fonda upotrebljavaju se u skladu s:

| (a) | načelom „nenanošenja bitne štete” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(a)

načelom „nenanošenja bitne štete” kako je utvrđeno u članku 17. Uredbe (EU) 2020/852;

| (b) | minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852.” |
| --- | --- |

(b)

minimalnim zaštitnim mjerama kako su utvrđene u članku 18. Uredbe (EU) 2020/852.”

Amandman 556

Amandman 556

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka bb (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka bb (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d – stavak 5. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | u stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

u stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak:

u stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak:

„Odbor za ulaganja traži savjet Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene kako bi se osiguralo da su odluke o ulaganjima usklađene s kriterijima utvrđenima u ovom članku i da se njima podupire postizanje ciljeva utvrđenih u Uredbi (EU) 2021/1119.”

Amandman 557

Amandman 557

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka bc (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka bc (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d– stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bc) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(bc)

(bc)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

6.   Prije nego što odluči o financiranju ulaganja iz svojeg udjela u Modernizacijskom fondu, država članica korisnica odboru za ulaganja i EIB-u predstavlja projekt ulaganja.
  Ako EIB potvrdi da ulaganje potpada pod područja navedena u stavku 2., država članica može pristupiti financiranju projekta ulaganja iz svojeg udjela.

„6.   Prije nego što odluči o financiranju ulaganja iz svojeg udjela u Modernizacijskom fondu, država članica korisnica odboru za ulaganja i EIB-u predstavlja projekt ulaganja.

Ako ulaganje u modernizaciju energetskih sustava, u pogledu kojeg se predlaže financiranje sredstvima Modernizacijskog fonda, ne potpada pod područja navedena u stavku 2., odbor za ulaganja procjenjuje tehničku i financijsku održivost tog ulaganja, uključujući smanjenje emisija koje se njima postiže, te izdaje preporuku o financiranju ulaganja sredstvima Modernizacijskog fonda. Odbor za ulaganja osigurava da se svim ulaganjima koja se odnose na centralno grijanje postiže znatno poboljšanje energetske učinkovitosti i smanjenje emisija.

Odbor za ulaganja procjenjuje tehničku i financijsku održivost tog ulaganja, uključujući smanjenje emisija koje se njime postiže, te izdaje preporuku o financiranju ulaganja sredstvima Modernizacijskog fonda. Odbor za ulaganja osigurava da se svim ulaganjima koja se odnose na centralno grijanje postiže znatno poboljšanje energetske učinkovitosti i smanjenje emisija.

Ta preporuka može sadržavati prijedloge u vezi s odgovarajućim financijskim instrumentima.
  Sredstvima iz Modernizacijskog fonda može se poduprijeti do 70 % relevantnih troškova ulaganja koje ne potpada pod područja navedena u stavku 2. uz uvjet da preostale troškove financiraju privatni pravni subjekti.

Sredstvima iz Modernizacijskog fonda može se poduprijeti do 70 % relevantnih troškova ulaganja koje ne potpada pod područja navedena u stavku 2. uz uvjet da preostale troškove financiraju privatni pravni subjekti.

Ta preporuka može sadržavati prijedloge u vezi s odgovarajućim financijskim instrumentima.”

Amandman 558

Amandman 558

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka bd (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka bd (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10.d– stavak 11.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bd) | stavak 11. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(bd)

(bd)

stavak 11. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 11. zamjenjuje se sljedećim:

11.   Odbor za ulaganja svake godine izvješćuje Komisiju o iskustvima s ocjenjivanjem ulaganjâ.
  Komisija, uzimajući u obzir nalaze odbora za ulaganja, do 31. prosinca 2024. preispituje područja za projekte iz stavka 2. te osnovu na kojoj odbor za ulaganja temelji svoje preporuke
  .

„11.   Odbor za ulaganja svake godine izvješćuje Komisiju
  , Vijeće i Europski parlament
  o iskustvima s ocjenjivanjem ulaganjâ.
  To se izvješće objavljuje
  . Komisija, uzimajući u obzir nalaze odbora za ulaganja, do 31. prosinca 2024. preispituje područja za projekte iz stavka 2. te osnovu na kojoj odbor za ulaganja temelji svoje preporuke.”

Amandman 559

Amandman 559

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka -a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka -a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Države članice osiguravaju da se emisijske jedinice mogu prenositi između:

„1.   Države članice osiguravaju da se emisijske jedinice mogu prenositi između:

| (a) | osoba
  unutar Unije; |
| --- | --- |

(a)

osoba
  unutar Unije;

osoba

| (a) | reguliranih subjekata
  unutar Unije; |
| --- | --- |

(a)

reguliranih subjekata
  unutar Unije;

reguliranih subjekata

| (b) | osoba
  unutar Unije i osoba u trećim zemljama, ako su takve emisijske jedinice priznate u skladu s postupkom iz članka 25. bez drugih ograničenja osim onih koje sadrži ova Direktiva ili koja su donesena na temelju njezinih odredbi. |
| --- | --- |

(b)

osoba
  unutar Unije i osoba u trećim zemljama, ako su takve emisijske jedinice priznate u skladu s postupkom iz članka 25. bez drugih ograničenja osim onih koje sadrži ova Direktiva ili koja su donesena na temelju njezinih odredbi.

osoba

| (b) | reguliranih subjekata
  unutar Unije i osoba u trećim zemljama, ako su takve emisijske jedinice priznate u skladu s postupkom iz članka 25. bez drugih ograničenja osim onih koje sadrži ova Direktiva ili koja su donesena na temelju njezinih odredbi. |
| --- | --- |

(b)

reguliranih subjekata
  unutar Unije i osoba u trećim zemljama, ako su takve emisijske jedinice priznate u skladu s postupkom iz članka 25. bez drugih ograničenja osim onih koje sadrži ova Direktiva ili koja su donesena na temelju njezinih odredbi.

reguliranih subjekata

Regulirani subjekti mogu ovlastiti fizičku ili pravnu osobu da vodi račune iz registra koji pripadaju reguliranom subjektu i da u ime reguliranog subjekta provodi sve vrste transakcija na koje taj račun ima pravo. Odgovornost za usklađenost ostaje na reguliranom subjektu. Pri ovlašćivanju fizičke ili pravne osobe regulirani subjekt jamči da ne postoji sukob interesa između ovlaštene osobe ili subjekta i nadležnih tijela, nacionalnih administratora, verifikatora ili drugih tijela na koja se primjenjuje ova Direktiva.”

Regulirani subjekti mogu ovlastiti fizičku ili pravnu osobu da vodi račune iz registra koji pripadaju reguliranom subjektu i da u ime reguliranog subjekta provodi sve vrste transakcija na koje taj račun ima pravo. Odgovornost za usklađenost ostaje na reguliranom subjektu. Pri ovlašćivanju fizičke ili pravne osobe regulirani subjekt jamči da ne postoji sukob interesa između ovlaštene osobe ili subjekta i nadležnih tijela, nacionalnih administratora, verifikatora ili drugih tijela na koja se primjenjuje ova Direktiva.”

Amandman 560

Amandman 560

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka -aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka -aa (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 1.aa (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-aa) | Umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-aa)

(-aa)

Umeće se sljedeći stavak:

„1.aa
     
  Komisija do 1. srpnja 2023. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ocjenjuje kako bi ograničavanje pristupa reguliranim subjektima i financijskim posrednicima koji djeluju u njihovo ime europskim tržištima emisijskih jedinica ugljika utjecalo na cjelovitost i učinkovito funkcioniranje tržišta emisijskih jedinica ugljika te na postizanje energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030. i 2050. Ako je ocjena negativna, Komisija, prema potrebi, predstavlja zakonodavni prijedlog za prilagodbu relevantnih odredaba iz članka 12. stavka 1. i članka 19. stavka 2.”

Amandman 561

Amandman 561

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka c

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3. – podstavci 1.a (novi) i 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Odstupajući od prvog podstavka točke (c), brodarska društva mogu do 31. prosinca 2029. predati manje emisijskih jedinica na temelju klase leda svojih brodova ili činjenice da njihovi brodovi plove u uvjetima leda, ili oboje, u skladu s Prilogom V.a. |
| | Odstupajući od prvog podstavka točke (c), brodarska društva mogu do 31. prosinca 2029. predati 55 % manje emisijskih jedinica u odnosu na emisije koje do 2030. nastanu iz putovanja između luka u najudaljenijoj regiji države članice i luka u istoj državi članici, među ostalim i između dviju različitih luka smještenih u različitim najudaljenijim regijama iste države članice. Komisija do 31. prosinca 2027. ocjenjuje učinak prestanka tog odstupanja za pomorski promet u najudaljenije regije i iz njih i o tome podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odstupajući od prvog podstavka točke (c), brodarska društva mogu do 31. prosinca 2029. predati manje emisijskih jedinica na temelju klase leda svojih brodova ili činjenice da njihovi brodovi plove u uvjetima leda, ili oboje, u skladu s Prilogom V.a.

Odstupajući od prvog podstavka točke (c), brodarska društva mogu do 31. prosinca 2029. predati manje emisijskih jedinica na temelju klase leda svojih brodova ili činjenice da njihovi brodovi plove u uvjetima leda, ili oboje, u skladu s Prilogom V.a.

Odstupajući od prvog podstavka točke (c), brodarska društva mogu do 31. prosinca 2029. predati 55 % manje emisijskih jedinica u odnosu na emisije koje do 2030. nastanu iz putovanja između luka u najudaljenijoj regiji države članice i luka u istoj državi članici, među ostalim i između dviju različitih luka smještenih u različitim najudaljenijim regijama iste države članice. Komisija do 31. prosinca 2027. ocjenjuje učinak prestanka tog odstupanja za pomorski promet u najudaljenije regije i iz njih i o tome podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

Odstupajući od prvog podstavka točke (c), brodarska društva mogu do 31. prosinca 2029. predati 55 % manje emisijskih jedinica u odnosu na emisije koje do 2030. nastanu iz putovanja između luka u najudaljenijoj regiji države članice i luka u istoj državi članici, među ostalim i između dviju različitih luka smještenih u različitim najudaljenijim regijama iste države članice. Komisija do 31. prosinca 2027. ocjenjuje učinak prestanka tog odstupanja za pomorski promet u najudaljenije regije i iz njih i o tome podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 562

Amandman 562

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.b – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Obveza predaje emisijskih jedinica ne nastaje u pogledu emisija stakleničkih plinova za koje se smatra da su uhvaćeni i upotrijebljeni kako bi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom. | Obveza predaje emisijskih jedinica ne nastaje u pogledu emisija stakleničkih plinova za koje se smatra da su uhvaćeni i upotrijebljeni kako bi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Obveza predaje emisijskih jedinica ne nastaje u pogledu emisija stakleničkih plinova za koje se smatra da su uhvaćeni i upotrijebljeni kako bi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom.

Obveza predaje emisijskih jedinica ne nastaje u pogledu emisija stakleničkih plinova za koje se smatra da su uhvaćeni i upotrijebljeni kako bi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem
  .

i odlaganjem

Amandman 563

Amandman 563

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.b – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija donosi
  provedbene
  akte
  o zahtjevima
  koje treba ispuniti da bi se smatralo da su staklenički plinovi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom. | Komisija donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem zahtjeva
  koje treba ispuniti da bi se smatralo da su staklenički plinovi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija donosi
  provedbene
  akte
  o zahtjevima
  koje treba ispuniti da bi se smatralo da su staklenički plinovi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom.

provedbene

o zahtjevima

Komisija donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem zahtjeva
  koje treba ispuniti da bi se smatralo da su staklenički plinovi postali trajno kemijski vezani u proizvodu tako da ne ulaze u atmosferu uobičajenom upotrebom
  i odlaganjem kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka
  .

delegirane

u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem zahtjeva

i odlaganjem kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka

Amandman 564

Amandman 564

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.b – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2.

Briše se.

Briše se.

Amandman 565

Amandman 565

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka ea (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka ea (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.ba (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | Umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

Umeće se sljedeći stavak:

Umeće se sljedeći stavak:

„1.aa
     
  Komisija do 1. siječnja 2025. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ispituje kako se uzimaju u obzir negativne emisije stakleničkih plinova koji su uklonjeni iz atmosfere te sigurno i trajno uskladišteni i kako se te negativne emisije mogu obuhvatiti trgovanjem emisijama te u kojem predlaže jasno područje primjene i stroge kriterije i zaštitne mjere kako bi se osiguralo da se takvim uklanjanjem ne utječe na potrebna smanjenja emisija u skladu s klimatskim ciljevima Unije utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1119. Izvješću se, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog kako bi se obuhvatile negativne emisije.”

Amandman 566

Amandman 566

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka eb (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka eb (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.bb (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„3.bb
     
  Komisija do 31. prosinca 2029. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ispituje jesu li stvarno uzete u obzir sve emisije stakleničkih plinova iz različitih djelatnosti obuhvaćenih ovom Direktivom, u kojim se fazama postupka te emisije stakleničkih plinova obračunavaju i je li izbjegnuto dvostruko računanje, posebno uzimajući u obzir kasnije faze, uključujući odlaganje i spaljivanje otpada, te izvoz, te procjenjuje komparativne klimatske i gospodarske koristi obračunavanja emisija iz svake djelatnosti u različitim fazama procesa. Komisija tom izvješću prema potrebi može priložiti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive kako bi se osiguralo da se sve emisije obračunavaju u najdjelotvornijoj fazi i da se izbjegne dvostruko računanje.”

Amandman 567

Amandman 567

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – potočka ec (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – potočka ec (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.bc (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ec)

(ec)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„3.bc
     
  Komisija do 1. siječnja 2025. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ispituje transparentnu, usporedivu i pouzdanu metodologiju za obračunavanje emisija stakleničkih plinova za koje se smatra da su uhvaćeni i iskorišteni kako bi postali kemijski vezani u proizvodu na način koji nije onaj iz stavka 3.b, na temelju procjene životnog ciklusa proizvoda. U metodologiji za procjenu životnog ciklusa proizvoda uzima se u obzir dvostruka uloga stakleničkih plinova kao emisija i kao sirovine, uključujući emisije uhvaćene pri proizvodnji proizvoda, emisije nastale tijekom postupka hvatanja i upotrebe, emisije iskorištene u proizvodnji proizvoda i broj godina na koje se ugljik uhvaćen iz emisija vezuje u proizvodu. Komisija tom izvješću prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive kako bi se uključio takav pristup procjene životnog ciklusa.”

Amandman 568/rev

Amandman 568/rev

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka e d (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (e d) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(e d)

(e d)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Države članice poduzimaju potrebne korake da bi osigurale da emisijske jedinice u bilo koje vrijeme budu poništene na zahtjev osobe koja ih posjeduje. U slučaju zatvaranja kapaciteta za proizvodnju električne energije na njihovom državnom području zbog dodatnih nacionalnih mjera, države članice
  mogu poništiti
  emisijske jedinice iz ukupne količine emisijskih jedinica, koje namjeravaju prodati na dražbi, iz članka 10. stavka 2. do iznosa koji odgovara prosjeku verificiranih emisija dotičnog postrojenja tijekom petogodišnjeg razdoblja koje prethodi zatvaranju. Dotična država članica obavješćuje Komisiju o takvoj namjeri poništavanja u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 10. stavka 4.

„4.   Države članice poduzimaju potrebne korake da bi osigurale da emisijske jedinice u bilo koje vrijeme budu poništene na zahtjev osobe koja ih posjeduje. U slučaju zatvaranja kapaciteta za proizvodnju električne energije na njihovom državnom području zbog dodatnih nacionalnih mjera, države članice
  poništavaju
  emisijske jedinice iz ukupne količine emisijskih jedinica, koje namjeravaju prodati na dražbi, iz članka 10. stavka 2. do iznosa koji odgovara prosjeku verificiranih emisija dotičnog postrojenja tijekom petogodišnjeg razdoblja koje prethodi zatvaranju. Dotična država članica obavješćuje Komisiju o takvoj namjeri poništavanja u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 10. stavka 4.”

Amandman 569

Amandman 569

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 16.

Članak 1. – stavak 1. – točka 16.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | u članku 14.
  stavku
   1.
  prvom podstavku dodaje
  se
  sljedeća rečenica
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(16)

u članku 14.
  stavku
   1.
  prvom podstavku dodaje
  se
  sljedeća rečenica
  :

stavku

prvom podstavku dodaje

sljedeća rečenica

| (16) | u članku 14.
  stavak
   1.
  zamjenjuje
  se
  sljedećim
  : |
| --- | --- |

(16)

u članku 14.
  stavak
   1.
  zamjenjuje
  se
  sljedećim
  :

stavak

zamjenjuje

sljedećim

„1.   Komisija donosi
  provedbene
  akte
  o detaljnim aranžmanima
  za praćenje emisija i izvješćivanje o njima, i, ako je to relevantno,
  o podacima
  o aktivnostima, koje proizlaze iz aktivnosti navedenih u Prilogu I., za praćenje i dostavu podataka o tonskim kilometrima za potrebu primjene u skladu s člankom 3.e ili 3.f, koja se temelji na načelima praćenja i izvješćivanja utvrđenima u Prilogu IV. i zahtjevima utvrđenima u stavku 2. ovog članka. U tim
  provedbenim
  aktima ujedno se navodi potencijal za globalno zagrijavanje svakog stakleničkog plina u okviru zahtjevâ za praćenje emisija tog plina i izvješćivanje o njima. U tim
  provedbenim
  aktima primjenjuju se kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za upotrebu biomase utvrđeni Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (*), uz sve potrebne prilagodbe za primjenu u okviru ove Direktive, kako bi ta biomasa imala nultu stopu. U njima se utvrđuje način obračunavanja uskladištenih emisija iz mješavine izvorâ s nultom stopom i izvora koji nemaju nultu stopu. U njima se utvrđuje i način obračunavanja emisija iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika, čime se osigurava obračun tih emisija i izbjegavanje dvostrukog računanja.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2.

„1.
     Komisija donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive u pogledu detaljnih aranžmana
  za praćenje emisija i izvješćivanje o njima, i, ako je to relevantno,
  podataka
  o aktivnostima, koje proizlaze iz aktivnosti navedenih u Prilogu I., za praćenje i dostavu podataka o tonskim kilometrima za potrebu primjene u skladu s člankom 3.e ili 3.f, koja se temelji na načelima praćenja i izvješćivanja utvrđenima u Prilogu IV. i zahtjevima utvrđenima u stavku 2. ovog članka. U tim
  delegiranim
  aktima ujedno se navodi potencijal za globalno zagrijavanje svakog stakleničkog plina u okviru zahtjevâ za praćenje emisija tog plina i izvješćivanje o njima
  , a popraćeni su detaljnom procjenom učinka, uzimajući u obzir najnovije dostupne znanstvene spoznaje
  . U tim
  delegiranim
  aktima primjenjuju se kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za upotrebu biomase utvrđeni Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (*), uz sve potrebne prilagodbe za primjenu u okviru ove Direktive, kako bi ta biomasa imala nultu stopu. U njima se utvrđuje način obračunavanja uskladištenih emisija iz mješavine izvorâ s nultom stopom i izvora koji nemaju nultu stopu. U njima se utvrđuje i način obračunavanja emisija iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika, čime se osigurava obračun tih emisija i izbjegavanje dvostrukog računanja.

Amandman 570

Amandman 570

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(19a)

(19a)

u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   
  Bilo koja osoba može
  držati emisijske jedinice. Registar je dostupan javnosti i sadržava odvojene račune za bilježenje emisijskih jedinica koje drži
  pojedina osoba, koja
  izdaje ili prenosi ili
  kojoj
  se izdaju ili prenose emisijske jedinice.

„2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 12. stavak 1.aa, uz središnje i nacionalne račune za upravljanje, samo regulirani subjekti s prošlim, postojećim ili predvidivim budućim obvezama usklađenosti s EU sustavom trgovanja emisijama mogu
  držati emisijske jedinice. Registar je dostupan javnosti i sadržava odvojene račune za bilježenje emisijskih jedinica koje drži
  pojedini regulirani subjekt, koji
  izdaje ili prenosi ili
  kojemu
  se izdaju ili prenose emisijske jedinice.”

Amandman 571

Amandman 571

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.b (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | u članku 23. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(19b)

(19b)

u članku 23. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3.d stavka 3., članka 10. stavka 4., članka 10.a stavaka 1. i 8., članka 10.b stavka 5., članka 19. stavka 3., članka 22., članka 24. stavka 3., članka 24.a stavka 1., članka 25.a stavka 1. i članka
  28
  .
  c
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 8. travnja 2018.

„2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3.d stavka 3., članka 
  3.gaa stavka 2., članka 3.gab stavka 7., članka 3.gea stavka 2., članka
  10. stavka 4., članka 10.a stavaka 1. i 8., članka 10.b stavka 5., članka 
  12. stavka 3.b, članka 14. stavka 1., članka
  19. stavka 3., članka 22., članka 24. stavka 3., članka 24.a stavka 1., članka 25.a stavka 1.
  , članka 28.c, članka 30.c stavka 2.a
  i članka 
  30.f stavka 4
  .
  a
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 8. travnja 2018.”

Amandman 572

Amandman 572

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.c (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 29.a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19c) | članak 29.a zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(19c)

(19c)

članak 29.a zamjenjuje se sljedećim:

Članak
  29.a

Članak

„Članak
  29.a

„Članak

Mjere u slučaju velike fluktuacije cijena

Mjere u slučaju velike fluktuacije cijena

1.   Ako cijena emisijskih jedinica bude dulje od šest uzastopnih mjeseci više od
  tri
  puta veća od prosječne cijene emisijskih jedinica na europskom tržištu ugljika tijekom dviju prethodnih godina, Komisija odmah saziva sastanak Odbora osnovanog u skladu s člankom 9. Odluke br. 280/2004/EZ.

1.   Ako
  prosječna
  cijena emisijskih jedinica bude dulje od šest uzastopnih mjeseci više od
  dva
  puta veća od prosječne cijene emisijskih jedinica na europskom tržištu ugljika tijekom dviju prethodnih godina, Komisija odmah
  , a najkasnije sedam dana nakon tog trenutka,
  saziva sastanak Odbora osnovanog u skladu s člankom 9. Odluke br. 280/2004/EZ
  kako bi se procijenilo odgovara li kretanje cijena iz ovog stavka tržišnim osnovama koje se mijenjaju
  .

2.   Ako razvoj cijena iz stavka 1. nije u skladu s temeljnim čimbenicima tržišnih promjena, s obzirom na stupanj razvoja cijena
  može
  se
  donijeti jedna
  od sljedećih mjera:

2.   Ako razvoj cijena iz stavka 1. nije u skladu s temeljnim čimbenicima tržišnih promjena, s obzirom na stupanj razvoja cijena
  hitno
  se
  poduzima bilo koja
  od sljedećih mjera:

| (-a) | oslobađanje 100 milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem iz rezerve za stabilnost tržišta u skladu s člankom 1. stavkom 7. Odluke (EU) 2015/1814 za ravnomjernu raspodjelu na dražbama tijekom razdoblja od šest mjeseci; |
| --- | --- |

(-a)

(-a)

oslobađanje 100 milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem iz rezerve za stabilnost tržišta u skladu s člankom 1. stavkom 7. Odluke (EU) 2015/1814 za ravnomjernu raspodjelu na dražbama tijekom razdoblja od šest mjeseci;

| (a) | mjera koja državama članicama omogućuje da dražbovnu prodaju dijela ili cijele količine emisijskih jedinica koje su za to namijenjene pokrene ranije; |
| --- | --- |

(a)

mjera koja državama članicama omogućuje da dražbovnu prodaju dijela ili cijele količine emisijskih jedinica koje su za to namijenjene pokrene ranije;

| (a) | mjera koja državama članicama omogućuje da dražbovnu prodaju dijela ili cijele količine emisijskih jedinica koje su za to namijenjene pokrene ranije
  u narednoj kalendarskoj godini
  ; |
| --- | --- |

(a)

mjera koja državama članicama omogućuje da dražbovnu prodaju dijela ili cijele količine emisijskih jedinica koje su za to namijenjene pokrene ranije
  u narednoj kalendarskoj godini
  ;

u narednoj kalendarskoj godini

| (b) | mjera koja državama članicama omogućuje da na dražbi prodaju do 25 % emisijskih jedinica koje su ostale u rezervi za nove sudionike. |
| --- | --- |

(b)

mjera koja državama članicama omogućuje da na dražbi prodaju do 25 % emisijskih jedinica koje su ostale u rezervi za nove sudionike.

| (b) | mjera koja državama članicama omogućuje da na dražbi prodaju do 25 % emisijskih jedinica koje su ostale u rezervi za nove sudionike. |
| --- | --- |

(b)

mjera koja državama članicama omogućuje da na dražbi prodaju do 25 % emisijskih jedinica koje su ostale u rezervi za nove sudionike.

Te se mjere donose u skladu s upravnim postupkom koji se spominje u članku 23. stavku 4.

Te se mjere donose u skladu s upravnim postupkom koji se spominje u članku 23. stavku 4.

3.   Pri donošenju svih mjera posebno se uzimaju u obzir izvješća koja Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 29., kao i sve druge relevantne informacije koje dostave države članice.

3.   Pri donošenju svih mjera posebno se uzimaju u obzir izvješća koja Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 29., kao i sve druge relevantne informacije koje dostave države članice.

4.   Mehanizmi za primjenu tih odredaba utvrđuju se aktima navedenim u članku 10. stavku 4.

4.   Mehanizmi za primjenu tih odredaba utvrđuju se aktima navedenim u članku 10. stavku 4.”

Amandman 573

Amandman 573

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.d (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 29.aa (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19d) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(19d)

(19d)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 29.aa

„Članak 29.aa

1.
     
  Pristup tržištu sustava ETS-a EU-a ograničava se na subjekte koji su postrojenja, zrakoplovni i pomorski operateri s obvezama usklađenosti u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama.

2.
     
  Odstupajući od stavka 1., financijski posrednici koji kupuju emisijske jedinice za račun postrojenja, a ne za vlastiti račun, imaju pristup tržištu ETS-a EU-a.

3.
     
  Komisija ocjenjuje je li članak 6. stavak 5. Uredbe (EU) br. 1031/2010

   (1a)

  usklađen s odredbama ovog članka i, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu te Uredbe.

Amandman 574

Amandman 574

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.e (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.e (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19e) | u članku 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(19e)

(19e)

u članku 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Ova Direktiva redovito se preispituje s obzirom na međunarodna kretanja i uložene napore za postizanje dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma.

„1.   Ova Direktiva redovito se preispituje s obzirom na međunarodna kretanja i uložene napore za postizanje dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma
  , uključujući obvezu preuzetu na 26. Konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP26) o ograničavanju porasta temperature na 1,5  oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju”
  .

Amandman 575

Amandman 575

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | u članku 30. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(20a)

(20a)

u članku 30. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće u kontekstu svakog globalnog pregleda stanja dogovorenog u okviru Pariškog sporazuma, posebno u pogledu potrebe za dodatnim politikama i mjerama Unije s ciljem potrebnih smanjenja stakleničkih plinova Unije i njezinih država članica, među ostalim vezano za linearni faktor iz članka 9. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću može predlagati odgovarajuće izmjene ove Direktive.

„3.   
  Nakon što zatraži savjet od Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene,
  Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće u kontekstu svakog globalnog pregleda stanja dogovorenog u okviru Pariškog sporazuma, posebno u pogledu potrebe za dodatnim politikama i mjerama Unije s ciljem potrebnih smanjenja stakleničkih plinova Unije i njezinih država članica, među ostalim vezano za linearni faktor iz članka 9. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću može predlagati odgovarajuće izmjene ove Direktive.
  Komisija u svojim prijedlozima osigurava usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119, klimatskim ciljevima Unije utvrđenima u članku 4. te uredbe i okvirnim proračunom Unije za stakleničke plinove za razdoblje 2030. – 2050. kako je navedeno u članku 4. stavku 4. te uredbe. Prijedlozi odražavaju napredak tijekom vremena i najveću moguću ambiciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. Pariškog sporazuma.”

Amandman 576

Amandman 576

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.b (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30. – stavak 4.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20b) | u članku 30. dodaje se sljedeći stavak: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(20b)

(20b)

u članku 30. dodaje se sljedeći stavak:

„4a.
     
  Pri preispitivanju ove Direktive Komisija u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ovog članka analizira kako se mogu uspostaviti veze između EU sustava trgovanja emisijama i drugih tržišta ugljika bez da se ometa postizanje cilja klimatske neutralnosti i klimatskih ciljeva Unije utvrđenih u Uredbi (EU) 2021/1119.
  ”

Amandman 577

Amandman 577

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Poglavlje IV.a – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| SUSTAV TRGOVANJA EMISIJAMA ZA ZGRADE
  I
  CESTOVNI PROMET | SUSTAV TRGOVANJA EMISIJAMA ZA ZGRADE, CESTOVNI PROMET
  I DRUGA GORIVA |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

SUSTAV TRGOVANJA EMISIJAMA ZA ZGRADE
  I
  CESTOVNI PROMET

I

SUSTAV TRGOVANJA EMISIJAMA ZA ZGRADE, CESTOVNI PROMET
  I DRUGA GORIVA

I DRUGA GORIVA

Amandman 578

Amandman 578

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.a – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Odredbe ovog poglavlja primjenjuju se u pogledu puštanja u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada tek od 1. siječnja 2029. podložno procjeni predviđenoj u stavku 1.b. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Odredbe ovog poglavlja primjenjuju se u pogledu puštanja u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada tek od 1. siječnja 2029. podložno procjeni predviđenoj u stavku 1.b.

Amandman 579

Amandman 579

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.a – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Ako su uvjeti povoljni, Komisija nastoji proširiti ovo poglavlje na emisije iz privatnog cestovnog prometa i privatnog grijanja i hlađenja stambenih zgrada od 1. siječnja 2029. |
| | Komisija do 1. siječnja 2026. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ocjenjuje proširenje ovog poglavlja na emisije iz privatnog cestovnog prometa i privatnog grijanja i hlađenja stambenih zgrada od 1. siječnja 2029., a da pritom nitko ne bude zapostavljen. To izvješće posebno sadržava: |
| | (a) | detaljnu procjenu razvoja energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u Uniji i u svakoj državi članici kako je prijavljeno u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Ako su uvjeti povoljni, Komisija nastoji proširiti ovo poglavlje na emisije iz privatnog cestovnog prometa i privatnog grijanja i hlađenja stambenih zgrada od 1. siječnja 2029.

Komisija do 1. siječnja 2026. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ocjenjuje proširenje ovog poglavlja na emisije iz privatnog cestovnog prometa i privatnog grijanja i hlađenja stambenih zgrada od 1. siječnja 2029., a da pritom nitko ne bude zapostavljen. To izvješće posebno sadržava:

Komisija do 1. siječnja 2026. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem ocjenjuje proširenje ovog poglavlja na emisije iz privatnog cestovnog prometa i privatnog grijanja i hlađenja stambenih zgrada od 1. siječnja 2029., a da pritom nitko ne bude zapostavljen. To izvješće posebno sadržava:

(a)

(a)

detaljnu procjenu razvoja energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u Uniji i u svakoj državi članici kako je prijavljeno u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku];

detaljnu procjenu razvoja energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u Uniji i u svakoj državi članici kako je prijavljeno u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku];

| (b) | detaljnu procjenu rezultata mjera i ulaganja uključenih u socijalne planove za klimatsku politiku država članica, osobito u pogledu broja ljudi koji su zbog tih mjera i ulaganja izašli iz energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti, te drugih ulaganja iz drugih fondova Unije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

detaljnu procjenu rezultata mjera i ulaganja uključenih u socijalne planove za klimatsku politiku država članica, osobito u pogledu broja ljudi koji su zbog tih mjera i ulaganja izašli iz energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti, te drugih ulaganja iz drugih fondova Unije;

detaljnu procjenu rezultata mjera i ulaganja uključenih u socijalne planove za klimatsku politiku država članica, osobito u pogledu broja ljudi koji su zbog tih mjera i ulaganja izašli iz energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti, te drugih ulaganja iz drugih fondova Unije;

| (c) | detaljnu analizu i kvantifikaciju dodatnog smanjenja emisija stakleničkih plinova koje bi se moglo postići tim proširenjem, kao i napredak država članica u postizanju ciljeva

  utvrđenih u Uredbi (EU) 2018/842; |
| --- | --- |

(c)

(c)

detaljnu analizu i kvantifikaciju dodatnog smanjenja emisija stakleničkih plinova koje bi se moglo postići tim proširenjem, kao i napredak država članica u postizanju ciljeva

  utvrđenih u Uredbi (EU) 2018/842;

detaljnu analizu i kvantifikaciju dodatnog smanjenja emisija stakleničkih plinova koje bi se moglo postići tim proširenjem, kao i napredak država članica u postizanju ciljeva

utvrđenih u Uredbi (EU) 2018/842

| (d) | procjenu izvedivosti i načina provedbe mehanizma izvješćivanja o prijenosu troškova i njegovu ograničavanju iz članka 30.f stavka 2.a. |
| --- | --- |

(d)

(d)

procjenu izvedivosti i načina provedbe mehanizma izvješćivanja o prijenosu troškova i njegovu ograničavanju iz članka 30.f stavka 2.a.

procjenu izvedivosti i načina provedbe mehanizma izvješćivanja o prijenosu troškova i njegovu ograničavanju iz članka 30.f stavka 2.a.

Komisija prema potrebi na temelju rezultata tog izvješća predstavlja ciljanu reviziju ove Direktive i Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku] radi proširenja ovog poglavlja na emisije iz privatnog cestovnog prometa i privatnog grijanja i hlađenja stambenih zgrada od 1. siječnja 2029.

Komisija prema potrebi na temelju rezultata tog izvješća predstavlja ciljanu reviziju ove Direktive i Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku] radi proširenja ovog poglavlja na emisije iz privatnog cestovnog prometa i privatnog grijanja i hlađenja stambenih zgrada od 1. siječnja 2029.

Amandman 580

Amandman 580

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.a – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Država članica može odlučiti da se odstupanje u pogledu goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada iz stavka 1.a ne primjenjuje na njezinu državnom području, pod uvjetom da ima uspostavljene dostatne programe za potporu kućanstvima s niskim dohotkom i za rješavanje problema energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti, podložno odobrenju Komisije. Dotična država članica obavješćuje Komisiju ako namjerava donijeti takvu odluku. Komisija procjenjuje je li država članica uspostavila dostatne programe u te svrhe i obavješćuje državu članicu o svojoj odluci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.c
     
  Država članica može odlučiti da se odstupanje u pogledu goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada iz stavka 1.a ne primjenjuje na njezinu državnom području, pod uvjetom da ima uspostavljene dostatne programe za potporu kućanstvima s niskim dohotkom i za rješavanje problema energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti, podložno odobrenju Komisije. Dotična država članica obavješćuje Komisiju ako namjerava donijeti takvu odluku. Komisija procjenjuje je li država članica uspostavila dostatne programe u te svrhe i obavješćuje državu članicu o svojoj odluci.

Amandman 581

Amandman 581

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.aa (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 30.aa





  1.
     
  Ako je u šest uzastopnih mjeseci koji prethode godini početka dražbi emisijskih jedinica za goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada u skladu s člankom 30.a stavkom 1.a prosječna cijena goriva za potrošnju u sektorima obuhvaćenima ovim poglavljem viša od prosječne cijene takvih goriva u ožujku 2022., rok za predaju emisijskih jedinica za goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada iz članka 30.d stavka 1. produljuje se dok cijena ne padne ispod tog praga.




  Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju da Socijalni fond za klimatsku politiku uspostavljen Uredbom (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku] nije započeo s radom ili djeluje manje od tri godine, dražba emisijskih jedinica iz ovog poglavlja odgađa se dok Socijalni fond za klimatsku politiku ne bude operativan najmanje tri godine.






  2.
     
  Ako je primjenjivo, Komisija objavljuje da su uvjeti iz stavka 1. ispunjeni prije početka dražbi iz ovog poglavlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 30.aa

1.
     
  Ako je u šest uzastopnih mjeseci koji prethode godini početka dražbi emisijskih jedinica za goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada u skladu s člankom 30.a stavkom 1.a prosječna cijena goriva za potrošnju u sektorima obuhvaćenima ovim poglavljem viša od prosječne cijene takvih goriva u ožujku 2022., rok za predaju emisijskih jedinica za goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada iz članka 30.d stavka 1. produljuje se dok cijena ne padne ispod tog praga.

Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju da Socijalni fond za klimatsku politiku uspostavljen Uredbom (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku] nije započeo s radom ili djeluje manje od tri godine, dražba emisijskih jedinica iz ovog poglavlja odgađa se dok Socijalni fond za klimatsku politiku ne bude operativan najmanje tri godine.

2.
     
  Ako je primjenjivo, Komisija objavljuje da su uvjeti iz stavka 1. ispunjeni prije početka dražbi iz ovog poglavlja.

Amandman 582

Amandman 582

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 
  2025.
  nijedan regulirani subjekt ne obavlja djelatnost iz Priloga III. ako nema dozvolu koju je izdalo nadležno tijelo u skladu sa stavcima 2. i 3. | 1.   Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 
  2024.
  nijedan regulirani subjekt ne obavlja djelatnost iz Priloga III. ako nema dozvolu koju je izdalo nadležno tijelo u skladu sa stavcima 2. i 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 
  2025.
  nijedan regulirani subjekt ne obavlja djelatnost iz Priloga III. ako nema dozvolu koju je izdalo nadležno tijelo u skladu sa stavcima 2. i 3.

1.   Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 
  2024.
  nijedan regulirani subjekt ne obavlja djelatnost iz Priloga III. ako nema dozvolu koju je izdalo nadležno tijelo u skladu sa stavcima 2. i 3.

Amandman 583

Amandman 583

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.c – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Količina emisijskih jedinica na razini Unije koja se od
  2026
  . svake godine izdaje na temelju ovog poglavlja linearno se smanjuje od 2024. Vrijednost za 2024. utvrđuje se kao granične vrijednosti emisija za tu godinu koje se računaju na temelju referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (*) za sektore obuhvaćene ovim poglavljem i primjenom putanje linearnog smanjenja za sve emisije u okviru područja primjene te uredbe. Količina se od 2024. svake godine smanjuje za linearni faktor smanjenja od 5,15  %. Komisija do 1. siječnja 2024. mora objaviti količinu emisijskih jedinica na razini Unije za
  2026
  . | 1.   Količina emisijskih jedinica na razini Unije koja se od
  2025
  . svake godine izdaje na temelju ovog poglavlja linearno se smanjuje od 2024. Vrijednost za 2024. utvrđuje se kao granične vrijednosti emisija za tu godinu koje se računaju na temelju referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842 za sektore obuhvaćene ovim poglavljem i primjenom putanje linearnog smanjenja za sve emisije u okviru područja primjene te uredbe. Količina se od 2024. svake godine smanjuje za linearni faktor smanjenja od 5,15  %. Komisija do 1. siječnja 2024. mora objaviti količinu emisijskih jedinica na razini Unije za
  2025
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Količina emisijskih jedinica na razini Unije koja se od
  2026
  . svake godine izdaje na temelju ovog poglavlja linearno se smanjuje od 2024. Vrijednost za 2024. utvrđuje se kao granične vrijednosti emisija za tu godinu koje se računaju na temelju referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (*) za sektore obuhvaćene ovim poglavljem i primjenom putanje linearnog smanjenja za sve emisije u okviru područja primjene te uredbe. Količina se od 2024. svake godine smanjuje za linearni faktor smanjenja od 5,15  %. Komisija do 1. siječnja 2024. mora objaviti količinu emisijskih jedinica na razini Unije za
  2026
  .

1.   Količina emisijskih jedinica na razini Unije koja se od
  2025
  . svake godine izdaje na temelju ovog poglavlja linearno se smanjuje od 2024. Vrijednost za 2024. utvrđuje se kao granične vrijednosti emisija za tu godinu koje se računaju na temelju referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842 za sektore obuhvaćene ovim poglavljem i primjenom putanje linearnog smanjenja za sve emisije u okviru područja primjene te uredbe. Količina se od 2024. svake godine smanjuje za linearni faktor smanjenja od 5,15  %. Komisija do 1. siječnja 2024. mora objaviti količinu emisijskih jedinica na razini Unije za
  2025
  .

Amandman 584

Amandman 584

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30c. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem dodatne količine emisijskih jedinica koje će se izdavati za svaku godinu od 2025. nadalje kao kompenzacija za emisijske jedinice predane u slučajevima dvostrukog računanja emisija do kojeg je došlo bez obzira na pravila za izbjegavanje takvog računanja kako je navedeno u članku 30.f stavku 4. Dodatna količina emisijskih jedinica koju je utvrdila Komisija odgovara ukupnoj količini emisija stakleničkih plinova za koju je izvršena kompenzacija u odgovarajućoj izvještajnoj godini u skladu s delegiranim aktima iz članka 30.f stavka 4.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem dodatne količine emisijskih jedinica koje će se izdavati za svaku godinu od 2025. nadalje kao kompenzacija za emisijske jedinice predane u slučajevima dvostrukog računanja emisija do kojeg je došlo bez obzira na pravila za izbjegavanje takvog računanja kako je navedeno u članku 30.f stavku 4. Dodatna količina emisijskih jedinica koju je utvrdila Komisija odgovara ukupnoj količini emisija stakleničkih plinova za koju je izvršena kompenzacija u odgovarajućoj izvještajnoj godini u skladu s delegiranim aktima iz članka 30.f stavka 4.a.

Amandman 585

Amandman 585

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem prodaju se na dražbi od
  2026
  ., osim ako se ne unose u rezervu za stabilnost tržišta utvrđenu Odlukom (EU) 2015/1814. Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem na dražbi se prodaju zasebno od emisijskih jedinica obuhvaćenih poglavljima II., II.a i III. | 1.   Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem prodaju se na dražbi od
  2025
  ., osim ako se ne unose u rezervu za stabilnost tržišta utvrđenu Odlukom (EU) 2015/1814. Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem na dražbi se prodaju zasebno od emisijskih jedinica obuhvaćenih poglavljima II., II.a i III. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem prodaju se na dražbi od
  2026
  ., osim ako se ne unose u rezervu za stabilnost tržišta utvrđenu Odlukom (EU) 2015/1814. Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem na dražbi se prodaju zasebno od emisijskih jedinica obuhvaćenih poglavljima II., II.a i III.

1.   Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem prodaju se na dražbi od
  2025
  ., osim ako se ne unose u rezervu za stabilnost tržišta utvrđenu Odlukom (EU) 2015/1814. Emisijske jedinice obuhvaćene ovim poglavljem na dražbi se prodaju zasebno od emisijskih jedinica obuhvaćenih poglavljima II., II.a i III.

Amandman 586

Amandman 586

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Emisijske jedinice iz ovog poglavlja počinju se prodavati na dražbi
  2026
  ., i to količina koja odgovara 130 % količina za prodaju na dražbi za
  2026
  . utvrđenih na temelju količine emisijskih jedinica na razini Unije za tu godinu te pojedinačnih udjela koji će biti prodani na dražbi i količina za prodaju na dražbi u skladu sa stavcima 3., 5. i 6. Dodatne količine za prodaju na dražbi upotrebljavaju se samo za predaju emisijskih jedinica na temelju članka 30.e stavka 2. i oduzimaju od količina za prodaju na dražbi za razdoblje od 2028. do 2030. Uvjeti za te ranije prodaje na dražbi utvrđuju se u skladu sa stavkom 7. i člankom 10. stavkom 4. | Emisijske jedinice iz ovog poglavlja počinju se prodavati na dražbi
  2025
  ., i to količina koja odgovara 130 % količina za prodaju na dražbi za
  2025
  . utvrđenih na temelju količine emisijskih jedinica na razini Unije za tu godinu te pojedinačnih udjela koji će biti prodani na dražbi i količina za prodaju na dražbi u skladu sa stavcima 3., 5. i 6. Dodatne količine za prodaju na dražbi upotrebljavaju se samo za predaju emisijskih jedinica na temelju članka 30.e stavka 2. i oduzimaju od količina za prodaju na dražbi za razdoblje od 2028. do 2030. Uvjeti za te ranije prodaje na dražbi utvrđuju se u skladu sa stavkom 7. i člankom 10. stavkom 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Emisijske jedinice iz ovog poglavlja počinju se prodavati na dražbi
  2026
  ., i to količina koja odgovara 130 % količina za prodaju na dražbi za
  2026
  . utvrđenih na temelju količine emisijskih jedinica na razini Unije za tu godinu te pojedinačnih udjela koji će biti prodani na dražbi i količina za prodaju na dražbi u skladu sa stavcima 3., 5. i 6. Dodatne količine za prodaju na dražbi upotrebljavaju se samo za predaju emisijskih jedinica na temelju članka 30.e stavka 2. i oduzimaju od količina za prodaju na dražbi za razdoblje od 2028. do 2030. Uvjeti za te ranije prodaje na dražbi utvrđuju se u skladu sa stavkom 7. i člankom 10. stavkom 4.

2026

2026

Emisijske jedinice iz ovog poglavlja počinju se prodavati na dražbi
  2025
  ., i to količina koja odgovara 130 % količina za prodaju na dražbi za
  2025
  . utvrđenih na temelju količine emisijskih jedinica na razini Unije za tu godinu te pojedinačnih udjela koji će biti prodani na dražbi i količina za prodaju na dražbi u skladu sa stavcima 3., 5. i 6. Dodatne količine za prodaju na dražbi upotrebljavaju se samo za predaju emisijskih jedinica na temelju članka 30.e stavka 2. i oduzimaju od količina za prodaju na dražbi za razdoblje od 2028. do 2030. Uvjeti za te ranije prodaje na dražbi utvrđuju se u skladu sa stavkom 7. i člankom 10. stavkom 4.

2025

2025

Amandman 587

Amandman 587

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U skladu s člankom 1.a stavkom 3. Odluke (EU) 2015/1814 600 milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem postaju sredstva u rezervi za stabilnost tržišta
  2026
  . | U skladu s člankom 1.a stavkom 3. Odluke (EU) 2015/1814 600 milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem postaju sredstva u rezervi za stabilnost tržišta
  2025
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U skladu s člankom 1.a stavkom 3. Odluke (EU) 2015/1814 600 milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem postaju sredstva u rezervi za stabilnost tržišta
  2026
  .

2026

U skladu s člankom 1.a stavkom 3. Odluke (EU) 2015/1814 600 milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem postaju sredstva u rezervi za stabilnost tržišta
  2025
  .

2025

Amandman 588

Amandman 588

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na dražbi se prodaje 150 milijuna emisijskih jedinica izdanih na temelju ovog poglavlja i svi prihodi od tih dražbi stavljaju se na raspolaganje
  Inovacijskom
  fondu koji je uspostavljen
  člankom 10
  .
  a stavkom 8. Članak 10.a stavak 8
  .
  primjenjuje
  se na
  emisijske jedinice iz ovog stavka
  . | 3.   Na dražbi se prodaje 150 milijuna emisijskih jedinica izdanih na temelju ovog poglavlja i svi prihodi od tih dražbi stavljaju se na raspolaganje
  Socijalnom
  fondu
  za klimatsku politiku
  koji je uspostavljen
  Uredbom (EU) .../..
  .
  [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku] kao vanjski namjenski prihod u skladu s člankom 21
  .
  stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog Parlamenta i Vijeća

   (*)

  i upotrebljavaju
  se
  u skladu s pravilima primjenjivim
  na
  Socijalni fond za klimatsku politiku
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na dražbi se prodaje 150 milijuna emisijskih jedinica izdanih na temelju ovog poglavlja i svi prihodi od tih dražbi stavljaju se na raspolaganje
  Inovacijskom
  fondu koji je uspostavljen
  člankom 10
  .
  a stavkom 8. Članak 10.a stavak 8
  .
  primjenjuje
  se na
  emisijske jedinice iz ovog stavka
  .

3.   Na dražbi se prodaje 150 milijuna emisijskih jedinica izdanih na temelju ovog poglavlja i svi prihodi od tih dražbi stavljaju se na raspolaganje
  Socijalnom
  fondu
  za klimatsku politiku
  koji je uspostavljen
  Uredbom (EU) .../..
  .
  [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku] kao vanjski namjenski prihod u skladu s člankom 21
  .
  stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog Parlamenta i Vijeća

   (*)

  i upotrebljavaju
  se
  u skladu s pravilima primjenjivim
  na
  Socijalni fond za klimatsku politiku
  .

Amandman 589

Amandman 589

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kako bi se osiguralo da se raspoloživa odobrena sredstva za Socijalni fond za klimatsku politiku u proračunu Unije mogu razvijati u skladu s cijenom ugljika, a time i opterećenjem za ranjiva kućanstva i korisnike prometa, mehanizam za prilagodbu smanjenja cijena ugljika omogućuje godišnja povećanja. Detaljne odredbe treba predvidjeti u Uredbi o višegodišnjem financijskom okviru, kojom se, u skladu s člankom 312. UFEU-a, osigurava da se relevantne gornje granice rashoda svake godine automatski prilagođavaju ovisno o stopi promjene cijene ugljika u okviru EU sustava trgovanja emisijama za zgrade, cestovni promet i druga goriva. Utjecaj godišnje prilagodbe na proračun unosi se u proračun. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Kako bi se osiguralo da se raspoloživa odobrena sredstva za Socijalni fond za klimatsku politiku u proračunu Unije mogu razvijati u skladu s cijenom ugljika, a time i opterećenjem za ranjiva kućanstva i korisnike prometa, mehanizam za prilagodbu smanjenja cijena ugljika omogućuje godišnja povećanja. Detaljne odredbe treba predvidjeti u Uredbi o višegodišnjem financijskom okviru, kojom se, u skladu s člankom 312. UFEU-a, osigurava da se relevantne gornje granice rashoda svake godine automatski prilagođavaju ovisno o stopi promjene cijene ugljika u okviru EU sustava trgovanja emisijama za zgrade, cestovni promet i druga goriva. Utjecaj godišnje prilagodbe na proračun unosi se u proračun.

Amandman 590

Amandman 590

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 5. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica iz stavka 4. na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije. Države članice upotrebljavaju svoje prihode za
  jednu djelatnost ili više djelatnosti iz članka 10
  .
  stavka 3. ili za jednu od sljedećih mjera ili više njih
  : | 5.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica iz stavka 4. na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije
  kao opći prihodi
  . Države članice
  najprije
  upotrebljavaju svoje prihode za
  nacionalno sufinanciranje svojih socijalnih planova za klimatsku politiku, a sve preostale prihode za socijalne klimatske mjere i ulaganja u skladu s člankom 6
  .
  Uredbe (EU) ... /... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica iz stavka 4. na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije. Države članice upotrebljavaju svoje prihode za
  jednu djelatnost ili više djelatnosti iz članka 10
  .
  stavka 3. ili za jednu od sljedećih mjera ili više njih
  :

5.   Države članice utvrđuju način upotrebe prihoda ostvarenih prodajom emisijskih jedinica iz stavka 4. na dražbi, osim za prihode koji su određeni kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a i uneseni u proračun Unije
  kao opći prihodi
  . Države članice
  najprije
  upotrebljavaju svoje prihode za
  nacionalno sufinanciranje svojih socijalnih planova za klimatsku politiku, a sve preostale prihode za socijalne klimatske mjere i ulaganja u skladu s člankom 6
  .
  Uredbe (EU) ... /... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]
  :

Amandman 591

Amandman 591

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 5. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | mjere za pridonošenje
  dekarbonizaciji
  grijanja i hlađenja zgrada ili smanjenju energetskih potreba zgrada
  , uključujući integraciju obnovljivih izvora energije i povezanih mjera
  u skladu s člankom 
  7
  .
  stavkom 11. te člancima 12
  .
  i 20
  .
  Direktive 2012
  /
  27/EU [upućivanja će se ažurirati u skladu s revidiranom direktivom], kao i mjere za pružanje financijske potpore kućanstvima s niskim dohotkom u zgradama s najlošijim svojstvima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

mjere za pridonošenje
  dekarbonizaciji
  grijanja i hlađenja zgrada ili smanjenju energetskih potreba zgrada
  , uključujući integraciju obnovljivih izvora energije i povezanih mjera
  u skladu s člankom 
  7
  .
  stavkom 11. te člancima 12
  .
  i 20
  .
  Direktive 2012
  /
  27/EU [upućivanja će se ažurirati u skladu s revidiranom direktivom], kao i mjere za pružanje financijske potpore kućanstvima s niskim dohotkom u zgradama s najlošijim svojstvima;

dekarbonizaciji

, uključujući integraciju obnovljivih izvora energije i povezanih mjera

7

stavkom 11. te člancima 12

i 20

Direktive 2012

27/EU [upućivanja će se ažurirati u skladu s revidiranom direktivom], kao i mjere za pružanje financijske potpore kućanstvima s niskim dohotkom u zgradama s najlošijim svojstvima;

| (a) | mjere za pridonošenje
  klimatskoj neutralnosti
  grijanja i hlađenja zgrada ili smanjenju energetskih potreba zgrada u skladu s člankom 
  6
  .
  Uredbe (EU) .
  ../
  ... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]; |
| --- | --- |

(a)

mjere za pridonošenje
  klimatskoj neutralnosti
  grijanja i hlađenja zgrada ili smanjenju energetskih potreba zgrada u skladu s člankom 
  6
  .
  Uredbe (EU) .
  ../
  ... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku];

klimatskoj neutralnosti

6

Uredbe (EU) .

... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku];

Amandman 592

Amandman 592

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.d – stavak 5. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | mjere za ubrzanje uvođenja vozila s nultom stopom emisija ili pružanje financijske potpore uvođenju potpuno interoperabilne infrastrukture punjenja gorivom i punjenja strujom za vozila s nultom stopom emisija, ili mjere za poticanje prelaska na sredstva javnog prijevoza i poboljšanje multimodalnosti
  ili za pružanje financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u pogledu korisnika prijevoza s niskim i srednjim dohotkom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

mjere za ubrzanje uvođenja vozila s nultom stopom emisija ili pružanje financijske potpore uvođenju potpuno interoperabilne infrastrukture punjenja gorivom i punjenja strujom za vozila s nultom stopom emisija, ili mjere za poticanje prelaska na sredstva javnog prijevoza i poboljšanje multimodalnosti
  ili za pružanje financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u pogledu korisnika prijevoza s niskim i srednjim dohotkom
  .

ili za pružanje financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u pogledu korisnika prijevoza s niskim i srednjim dohotkom

| (b) | mjere za ubrzanje uvođenja vozila s nultom stopom emisija ili pružanje financijske potpore uvođenju potpuno interoperabilne infrastrukture punjenja gorivom i punjenja strujom za vozila s nultom stopom emisija, ili mjere za poticanje prelaska na sredstva javnog prijevoza i poboljšanje multimodalnosti
  u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]
  . |
| --- | --- |

(b)

mjere za ubrzanje uvođenja vozila s nultom stopom emisija ili pružanje financijske potpore uvođenju potpuno interoperabilne infrastrukture punjenja gorivom i punjenja strujom za vozila s nultom stopom emisija, ili mjere za poticanje prelaska na sredstva javnog prijevoza i poboljšanje multimodalnosti
  u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]
  .

u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]

Amandman 593

Amandman 593

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.e – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju od 1. siječnja 
  2027
  . da regulirani subjekt do 30. travnja svake godine preda određeni broj emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem, odnosno u visini ukupnih emisija u prethodnoj kalendarskoj godini, verificiranih u skladu s člancima 15. i 30.f., koje odgovaraju količini goriva puštenih u potrošnju u skladu s Prilogom III., te da se te emisijske jedinice potom ponište. | 2.   Države članice osiguravaju od 1. siječnja 
  2026
  . da regulirani subjekt do 30. travnja svake godine preda određeni broj emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem, odnosno u visini ukupnih emisija u prethodnoj kalendarskoj godini, verificiranih u skladu s člancima 15. i 30.f., koje odgovaraju količini goriva puštenih u potrošnju u skladu s Prilogom III., te da se te emisijske jedinice potom ponište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice osiguravaju od 1. siječnja 
  2027
  . da regulirani subjekt do 30. travnja svake godine preda određeni broj emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem, odnosno u visini ukupnih emisija u prethodnoj kalendarskoj godini, verificiranih u skladu s člancima 15. i 30.f., koje odgovaraju količini goriva puštenih u potrošnju u skladu s Prilogom III., te da se te emisijske jedinice potom ponište.

2.   Države članice osiguravaju od 1. siječnja 
  2026
  . da regulirani subjekt do 30. travnja svake godine preda određeni broj emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem, odnosno u visini ukupnih emisija u prethodnoj kalendarskoj godini, verificiranih u skladu s člancima 15. i 30.f., koje odgovaraju količini goriva puštenih u potrošnju u skladu s Prilogom III., te da se te emisijske jedinice potom ponište.

Amandman 594

Amandman 594

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.f – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju da svaki regulirani subjekt za svaku kalendarsku godinu od
  2025
  . prati emisije koje odgovaraju količinama goriva puštenih za potrošnju u skladu s Prilogom III. Moraju osigurati i da svaki regulirani subjekt o tim emisijama izvijesti nadležno tijelo u sljedećoj godini, počevši od
  2026
  ., u skladu s aktima iz članka 14. stavka 1. | 2.   Države članice osiguravaju da svaki regulirani subjekt za svaku kalendarsku godinu od
  2024
  . prati emisije koje odgovaraju količinama goriva puštenih za potrošnju u skladu s Prilogom III. Moraju osigurati i da svaki regulirani subjekt o tim emisijama izvijesti nadležno tijelo u sljedećoj godini, počevši od
  2025
  ., u skladu s aktima iz članka 14. stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice osiguravaju da svaki regulirani subjekt za svaku kalendarsku godinu od
  2025
  . prati emisije koje odgovaraju količinama goriva puštenih za potrošnju u skladu s Prilogom III. Moraju osigurati i da svaki regulirani subjekt o tim emisijama izvijesti nadležno tijelo u sljedećoj godini, počevši od
  2026
  ., u skladu s aktima iz članka 14. stavka 1.

2.   Države članice osiguravaju da svaki regulirani subjekt za svaku kalendarsku godinu od
  2024
  . prati emisije koje odgovaraju količinama goriva puštenih za potrošnju u skladu s Prilogom III. Moraju osigurati i da svaki regulirani subjekt o tim emisijama izvijesti nadležno tijelo u sljedećoj godini, počevši od
  2025
  ., u skladu s aktima iz članka 14. stavka 1.

Amandman 595

Amandman 595

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.f – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Podložno procjeni iz članka 30.a stavka 1.b drugog podstavka točke (d), od... [godinu dana prije datuma početka primjene ovog poglavlja za goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada] i svakog mjeseca nakon toga regulirani subjekti Komisiji podnose raščlambu troškova maloprodajne cijene goriva puštenih na tržište u skladu s Prilogom III., posebno uključujući udio nacionalnih poreza i naknada te troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica po maloprodajnoj cijeni kao i postotak troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica krajnjim potrošačima. Ako se postotak promijeni za više od 5 postotnih bodova u odnosu na zadnje razdoblje izvješćivanja, potrebno je priložiti objašnjenje. |
| | Najkasnije do ... [datum stupanja na snagu ovog poglavlja] Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuju kategorije izvješćivanja i format za izvješćivanje u skladu s prvim podstavkom ovog stavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2. |
| | Od... [datum početka primjene ovog poglavlja u pogledu goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada] ili, ako je država članica u skladu s člankom 30.a stavkom 1.c odlučila da se odstupanje iz stavka 1.a tog članka ne primjenjuje, od ... [datum stupanja na snagu ovog poglavlja] regulirani subjekti ne smiju prenijeti više od 50 % troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica za goriva puštena u potrošnju krajnjem potrošaču u skladu s Prilogom III. |
| | Ako Komisija utvrdi da je regulirani subjekt prenio dio troškova veći od 50 %, taj subjekt plaća kaznu u skladu s člankom 16. ove Direktive. Iznos kazne računa se na temelju količine emisijskih jedinica koja je jednaka prekomjernom prijenosu u skladu s ovim stavkom pomnožene s najvećom zabilježenom primarnom ili sekundarnom tržišnom cijenom za emisijske jedinice u prethodnoj godini utvrđenom ovim poglavljem. Komisija dostavlja cijenu kazne za prekomjerni prijenos do 28. veljače svake godine. Prihod ostvaren od kazni iz ovog podstavka dodjeljuje se Socijalnom fondu za klimatsku politiku iz Uredbe (EU) ... /... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Podložno procjeni iz članka 30.a stavka 1.b drugog podstavka točke (d), od... [godinu dana prije datuma početka primjene ovog poglavlja za goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada] i svakog mjeseca nakon toga regulirani subjekti Komisiji podnose raščlambu troškova maloprodajne cijene goriva puštenih na tržište u skladu s Prilogom III., posebno uključujući udio nacionalnih poreza i naknada te troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica po maloprodajnoj cijeni kao i postotak troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica krajnjim potrošačima. Ako se postotak promijeni za više od 5 postotnih bodova u odnosu na zadnje razdoblje izvješćivanja, potrebno je priložiti objašnjenje.

Najkasnije do ... [datum stupanja na snagu ovog poglavlja] Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuju kategorije izvješćivanja i format za izvješćivanje u skladu s prvim podstavkom ovog stavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2.

Najkasnije do ... [datum stupanja na snagu ovog poglavlja] Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuju kategorije izvješćivanja i format za izvješćivanje u skladu s prvim podstavkom ovog stavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22.a stavka 2.

Od... [datum početka primjene ovog poglavlja u pogledu goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada] ili, ako je država članica u skladu s člankom 30.a stavkom 1.c odlučila da se odstupanje iz stavka 1.a tog članka ne primjenjuje, od ... [datum stupanja na snagu ovog poglavlja] regulirani subjekti ne smiju prenijeti više od 50 % troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica za goriva puštena u potrošnju krajnjem potrošaču u skladu s Prilogom III.

Od... [datum početka primjene ovog poglavlja u pogledu goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje u privatnom cestovnom prometu i privatnom grijanju i hlađenju stambenih zgrada] ili, ako je država članica u skladu s člankom 30.a stavkom 1.c odlučila da se odstupanje iz stavka 1.a tog članka ne primjenjuje, od ... [datum stupanja na snagu ovog poglavlja] regulirani subjekti ne smiju prenijeti više od 50 % troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica za goriva puštena u potrošnju krajnjem potrošaču u skladu s Prilogom III.

Ako Komisija utvrdi da je regulirani subjekt prenio dio troškova veći od 50 %, taj subjekt plaća kaznu u skladu s člankom 16. ove Direktive. Iznos kazne računa se na temelju količine emisijskih jedinica koja je jednaka prekomjernom prijenosu u skladu s ovim stavkom pomnožene s najvećom zabilježenom primarnom ili sekundarnom tržišnom cijenom za emisijske jedinice u prethodnoj godini utvrđenom ovim poglavljem. Komisija dostavlja cijenu kazne za prekomjerni prijenos do 28. veljače svake godine. Prihod ostvaren od kazni iz ovog podstavka dodjeljuje se Socijalnom fondu za klimatsku politiku iz Uredbe (EU) ... /... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku].

Ako Komisija utvrdi da je regulirani subjekt prenio dio troškova veći od 50 %, taj subjekt plaća kaznu u skladu s člankom 16. ove Direktive. Iznos kazne računa se na temelju količine emisijskih jedinica koja je jednaka prekomjernom prijenosu u skladu s ovim stavkom pomnožene s najvećom zabilježenom primarnom ili sekundarnom tržišnom cijenom za emisijske jedinice u prethodnoj godini utvrđenom ovim poglavljem. Komisija dostavlja cijenu kazne za prekomjerni prijenos do 28. veljače svake godine. Prihod ostvaren od kazni iz ovog podstavka dodjeljuje se Socijalnom fondu za klimatsku politiku iz Uredbe (EU) ... /... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku].

Amandman 596

Amandman 596

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.f – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice osiguravaju da regulirani subjekti mogu pouzdano i točno po vrsti goriva identificirati i dokumentirati točne količine goriva puštenog u potrošnju
  koje se upotrebljavaju za izgaranje
  u 
  sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako je utvrđeno u Prilogu
   III., kao i krajnju upotrebu goriva koja regulirani subjekti puste u potrošnju. Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za izbjegavanje svih rizika od dvostrukog računanja emisija obuhvaćenih ovim poglavljem i emisija iz poglavlja II., II.a i III. Detaljna pravila o izbjegavanju dvostrukog računanja donose se u skladu s člankom 14. stavkom 1. | 4.   Države članice osiguravaju da regulirani subjekti mogu pouzdano i točno po vrsti goriva identificirati i dokumentirati točne količine goriva puštenog u potrošnju u 
  skladu s Prilogom
   III., kao i krajnju upotrebu goriva koja regulirani subjekti puste u potrošnju. Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za izbjegavanje svih rizika od dvostrukog računanja emisija obuhvaćenih ovim poglavljem i emisija iz poglavlja II., II.a i III. Detaljna
  i usklađena
  pravila o izbjegavanju dvostrukog računanja donose se u skladu s člankom 14. stavkom 1. |
| | (Ova izmjena koja se odnosi na „gorivo pušteno u potrošnju koje se upotrebljava za izgaranje u sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako je utvrđeno u Prilogu III.” primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice osiguravaju da regulirani subjekti mogu pouzdano i točno po vrsti goriva identificirati i dokumentirati točne količine goriva puštenog u potrošnju
  koje se upotrebljavaju za izgaranje
  u 
  sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako je utvrđeno u Prilogu
   III., kao i krajnju upotrebu goriva koja regulirani subjekti puste u potrošnju. Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za izbjegavanje svih rizika od dvostrukog računanja emisija obuhvaćenih ovim poglavljem i emisija iz poglavlja II., II.a i III. Detaljna pravila o izbjegavanju dvostrukog računanja donose se u skladu s člankom 14. stavkom 1.

4.   Države članice osiguravaju da regulirani subjekti mogu pouzdano i točno po vrsti goriva identificirati i dokumentirati točne količine goriva puštenog u potrošnju u 
  skladu s Prilogom
   III., kao i krajnju upotrebu goriva koja regulirani subjekti puste u potrošnju. Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za izbjegavanje svih rizika od dvostrukog računanja emisija obuhvaćenih ovim poglavljem i emisija iz poglavlja II., II.a i III. Detaljna
  i usklađena
  pravila o izbjegavanju dvostrukog računanja donose se u skladu s člankom 14. stavkom 1.

(Ova izmjena koja se odnosi na „gorivo pušteno u potrošnju koje se upotrebljava za izgaranje u sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako je utvrđeno u Prilogu III.” primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

(Ova izmjena koja se odnosi na „gorivo pušteno u potrošnju koje se upotrebljava za izgaranje u sektoru zgrada i sektoru cestovnog prometa kako je utvrđeno u Prilogu III.” primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

Amandman 597

Amandman 597

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.f – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem potpuno usklađenih pravila na razini Unije za nadoknadu troškova koji proizlaze iz dvostrukog računanja operatorima postrojenja u skladu s člankom 3.e koji su nastali iz troškova prenesenih u cijene goriva u vezi s emisijama nastalima izgaranjem goriva, pod uvjetom da operator izvješćuje o tim emisijama u skladu s člankom 14. te da o njima izvješćuje i regulirani subjekt u skladu s ovim člankom i da se dvostruko računanje ne izbjegava u skladu sa stavkom 4. ovog članka. Izračun iznosa naknade temelji se na prosječnoj cijeni emisijskih jedinica prodanih na dražbi u skladu s člankom 30.d stavkom 4. u odgovarajućoj izvještajnoj godini u skladu s ovim člankom. Prihodi ostvareni dražbovnom prodajom emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem upotrebljavaju se za iznos naknade u potrebnoj se mjeri i do razine koja odgovara dvostrukom računanju u izvještajnoj godini u skladu s ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem potpuno usklađenih pravila na razini Unije za nadoknadu troškova koji proizlaze iz dvostrukog računanja operatorima postrojenja u skladu s člankom 3.e koji su nastali iz troškova prenesenih u cijene goriva u vezi s emisijama nastalima izgaranjem goriva, pod uvjetom da operator izvješćuje o tim emisijama u skladu s člankom 14. te da o njima izvješćuje i regulirani subjekt u skladu s ovim člankom i da se dvostruko računanje ne izbjegava u skladu sa stavkom 4. ovog članka. Izračun iznosa naknade temelji se na prosječnoj cijeni emisijskih jedinica prodanih na dražbi u skladu s člankom 30.d stavkom 4. u odgovarajućoj izvještajnoj godini u skladu s ovim člankom. Prihodi ostvareni dražbovnom prodajom emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem upotrebljavaju se za iznos naknade u potrebnoj se mjeri i do razine koja odgovara dvostrukom računanju u izvještajnoj godini u skladu s ovim člankom.

Amandman 598

Amandman 598

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.h – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Do 1. siječnja 2030. svaki put kad prosječna cijena emisijskih jedinica iz stavka 1. ovog članka premaši gornju granicu cijene od 50 EUR, Komisija se obvezuje žurno donijeti odluku o oslobađanju deset milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem iz rezerve za stabilnost tržišta u skladu s člankom 1.a. stavkom 7. Odluke (EU) 2015/1814. |
| | Ako, do 1. siječnja 2030., prosječna cijena emisijskih jedinica iz stavka 1. premaši 45 EUR, Komisija i države članice obvezuju se žurno poduzeti daljnje mjere u cilju smanjenja emisija ugljikova dioksida kako se ne bi dosegnula gornja granica cijene iz prvog podstavka ovog stavka. |
| | Ako se primjenjuje stavak 1. ili 2. ovog članka, primjena ovog stavka obustavlja se za vrijeme njegove primjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Do 1. siječnja 2030. svaki put kad prosječna cijena emisijskih jedinica iz stavka 1. ovog članka premaši gornju granicu cijene od 50 EUR, Komisija se obvezuje žurno donijeti odluku o oslobađanju deset milijuna emisijskih jedinica obuhvaćenih ovim poglavljem iz rezerve za stabilnost tržišta u skladu s člankom 1.a. stavkom 7. Odluke (EU) 2015/1814.

Ako, do 1. siječnja 2030., prosječna cijena emisijskih jedinica iz stavka 1. premaši 45 EUR, Komisija i države članice obvezuju se žurno poduzeti daljnje mjere u cilju smanjenja emisija ugljikova dioksida kako se ne bi dosegnula gornja granica cijene iz prvog podstavka ovog stavka.

Ako, do 1. siječnja 2030., prosječna cijena emisijskih jedinica iz stavka 1. premaši 45 EUR, Komisija i države članice obvezuju se žurno poduzeti daljnje mjere u cilju smanjenja emisija ugljikova dioksida kako se ne bi dosegnula gornja granica cijene iz prvog podstavka ovog stavka.

Ako se primjenjuje stavak 1. ili 2. ovog članka, primjena ovog stavka obustavlja se za vrijeme njegove primjene.

Ako se primjenjuje stavak 1. ili 2. ovog članka, primjena ovog stavka obustavlja se za vrijeme njegove primjene.

Amandman 599

Amandman 599

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.i – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je dužna do 1. siječnja 2028. izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi odredbi ovog poglavlja u pogledu njihove učinkovitosti, upravljanja i praktične primjene, uključujući primjenu pravila iz Odluke (EU) 2015/1814 i upotrebu emisijskih jedinica iz ovog poglavlja za ispunjavanje obveza usklađivanja subjekata odgovornih za usklađivanje koji su obuhvaćeni poglavljima II., II.a i III. Komisija prema potrebi tom izvješću dodaje prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni ovog poglavlja. Komisija bi do 31. listopada 2031. trebala procijeniti izvedivost uključivanja sektora obuhvaćenih Prilogom III. u sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća sektore navedene u Prilogu 1. Direktivi 2003/87/EZ. | Komisija je dužna do 1. siječnja 2028. izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi odredbi ovog poglavlja u pogledu njihove učinkovitosti, upravljanja i praktične primjene, uključujući primjenu pravila iz Odluke (EU) 2015/1814 i upotrebu emisijskih jedinica iz ovog poglavlja za ispunjavanje obveza usklađivanja subjekata odgovornih za usklađivanje koji su obuhvaćeni poglavljima II., II.a i III. Komisija prema potrebi tom izvješću dodaje prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni ovog poglavlja. Komisija
  se obvezuje do 1. siječnja 2029. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće u kojem ocjenjuje je li gornja granica cijene iz članka 30.h stavka 2.a, prvog podstavka učinkovita i treba li je zadržati. Komisija se, prema potrebi, obvezuje Europskom parlamentu i Vijeću uz to izvješće pravovremeno dostaviti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive radi prilagodbe te gornje granice cijene kako bi se ona primjenjivala od 1. siječnja 2030. Komisija
  bi do 31. listopada 2031. trebala procijeniti izvedivost uključivanja sektora obuhvaćenih Prilogom III. u sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća sektore navedene u Prilogu 1. Direktivi 2003/87/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je dužna do 1. siječnja 2028. izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi odredbi ovog poglavlja u pogledu njihove učinkovitosti, upravljanja i praktične primjene, uključujući primjenu pravila iz Odluke (EU) 2015/1814 i upotrebu emisijskih jedinica iz ovog poglavlja za ispunjavanje obveza usklađivanja subjekata odgovornih za usklađivanje koji su obuhvaćeni poglavljima II., II.a i III. Komisija prema potrebi tom izvješću dodaje prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni ovog poglavlja. Komisija bi do 31. listopada 2031. trebala procijeniti izvedivost uključivanja sektora obuhvaćenih Prilogom III. u sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća sektore navedene u Prilogu 1. Direktivi 2003/87/EZ.

Komisija je dužna do 1. siječnja 2028. izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi odredbi ovog poglavlja u pogledu njihove učinkovitosti, upravljanja i praktične primjene, uključujući primjenu pravila iz Odluke (EU) 2015/1814 i upotrebu emisijskih jedinica iz ovog poglavlja za ispunjavanje obveza usklađivanja subjekata odgovornih za usklađivanje koji su obuhvaćeni poglavljima II., II.a i III. Komisija prema potrebi tom izvješću dodaje prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni ovog poglavlja. Komisija
  se obvezuje do 1. siječnja 2029. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće u kojem ocjenjuje je li gornja granica cijene iz članka 30.h stavka 2.a, prvog podstavka učinkovita i treba li je zadržati. Komisija se, prema potrebi, obvezuje Europskom parlamentu i Vijeću uz to izvješće pravovremeno dostaviti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive radi prilagodbe te gornje granice cijene kako bi se ona primjenjivala od 1. siječnja 2030. Komisija
  bi do 31. listopada 2031. trebala procijeniti izvedivost uključivanja sektora obuhvaćenih Prilogom III. u sustav trgovanja emisijama koji obuhvaća sektore navedene u Prilogu 1. Direktivi 2003/87/EZ.

se obvezuje do 1. siječnja 2029. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće u kojem ocjenjuje je li gornja granica cijene iz članka 30.h stavka 2.a, prvog podstavka učinkovita i treba li je zadržati. Komisija se, prema potrebi, obvezuje Europskom parlamentu i Vijeću uz to izvješće pravovremeno dostaviti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive radi prilagodbe te gornje granice cijene kako bi se ona primjenjivala od 1. siječnja 2030. Komisija

Amandman 600

Amandman 600

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.i – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija razmatra moguće izmjene ove Direktive povezane s regulatornim pojednostavnjenjem. Komisija i nadležna tijela stalno se prilagođavaju najboljoj praksi administrativnih postupaka i poduzimaju sve mjere za pojednostavnjenje provedbe ove Direktive, uz održavanje administrativnog opterećenja na najmanjoj mogućoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija razmatra moguće izmjene ove Direktive povezane s regulatornim pojednostavnjenjem. Komisija i nadležna tijela stalno se prilagođavaju najboljoj praksi administrativnih postupaka i poduzimaju sve mjere za pojednostavnjenje provedbe ove Direktive, uz održavanje administrativnog opterećenja na najmanjoj mogućoj razini.

Komisija razmatra moguće izmjene ove Direktive povezane s regulatornim pojednostavnjenjem. Komisija i nadležna tijela stalno se prilagođavaju najboljoj praksi administrativnih postupaka i poduzimaju sve mjere za pojednostavnjenje provedbe ove Direktive, uz održavanje administrativnog opterećenja na najmanjoj mogućoj razini.

Amandman 601

Amandman 601

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.ib (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21.a)

(21.a)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 30.ia

„Članak 30.ia

Sektorski planovi

Sektorski planovi

1.
     
  Komisija uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene do 1. siječnja 2025. objavljuje indikativne planove za djelatnosti obuhvaćene Prilogom I. ovoj Direktivi radi postizanja cilja klimatske neutralnosti Unije najkasnije do 2050. i cilja negativnih emisija nakon toga, kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119.

2.
     
  Komisija pri pripremi planova predviđenih u stavku 1. blisko surađuje s dionicima, uključujući pojedince, civilno društvo, socijalne partnere, akademsku zajednicu, oblikovatelje politika te sektore i podsektore na koje utječe ova Direktiva.

3.
     
  Svake četiri godine nakon objave planova predviđenih u stavku 1. Komisija ažurira te planove u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama i istovremeno blisko surađuje s dionicima iz stavka 2.

4.
     
  Svi podaci upotrijebljeni za izradu sektorskih planova predviđenih u stavku 1. i za njihovo ažuriranje u skladu sa stavkom 3. javno se objavljuju u obliku koji je lako dostupan.”;

Amandman 602

Amandman 602

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.b (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.ib (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.b) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21.b)

(21.b)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 30.ib

Znanstveni savjeti za sektore u EU sustavu trgovanja emisijama

Europski znanstveni savjetodavni odbor za klimatske promjene može, na vlastitu inicijativu, pružati znanstvene savjete i objavljivati izvješća u pogledu ove Direktive i njezine dosljednosti s klimatskim ciljevima Uredbe (EU) 2021/1119 i Pariškim sporazumom, posebno u pogledu ostvarenja pravedne tranzicije i obavješćivanja o svakoj kasnijoj izmjeni ove Direktive. Svi savjeti koje iznese Europski znanstveni savjetodavni odbor za klimatske promjene u skladu s ovim člankom objavljuju se u obliku koji je lako dostupan. Komisija uzima u obzir savjete Europskog znanstvenog savjetodavnoga odbora i javno opravdava razloge neslaganja s njima.”;

Amandman 603

Amandman 603

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.c (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Poglavlje IV.a (novo) – članci 30.ic (novi) i 30.id (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.c) | sljedeće poglavlje umeće se nakon članka 30.ib: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21.c)

(21.c)

sljedeće poglavlje umeće se nakon članka 30.ib:

„POGLAVLJE IV.aa

„POGLAVLJE IV.aa

Vidljivost financijske potpore iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama

Vidljivost financijske potpore iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama

Članak 30.ic

Članak 30.ic

Vidljivost financijske potpore iz nacionalnih prihoda u okviru EU sustava trgovanja emisijama

Vidljivost financijske potpore iz nacionalnih prihoda u okviru EU sustava trgovanja emisijama

1.
     
  Države članice osiguravaju vidljivost financiranja iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama u svim operacijama iz članka 10. stavka 3., članka 10.a stavka 6. i članka 30.d stavka 5.

2.
     
  Države članice osiguravaju vidljivost financijske potpore krajnjim korisnicima i javnosti tako što:

| (a) | odgovarajuću oznaku na kojoj piše „financirano sredstvima Europske unije (EU sustavom trgovanja emisijama)”, kao i amblem Unije i iznos financiranja, ističu na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije koja je namijenjena krajnjim korisnicima ili javnosti ili operacija koje uključuju fizička ulaganja ili opremu, jasno vidljive trajne ploče ili plakate; |
| --- | --- |

(a)

(a)

odgovarajuću oznaku na kojoj piše „financirano sredstvima Europske unije (EU sustavom trgovanja emisijama)”, kao i amblem Unije i iznos financiranja, ističu na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije koja je namijenjena krajnjim korisnicima ili javnosti ili operacija koje uključuju fizička ulaganja ili opremu, jasno vidljive trajne ploče ili plakate;

odgovarajuću oznaku na kojoj piše „financirano sredstvima Europske unije (EU sustavom trgovanja emisijama)”, kao i amblem Unije i iznos financiranja, ističu na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije koja je namijenjena krajnjim korisnicima ili javnosti ili operacija koje uključuju fizička ulaganja ili opremu, jasno vidljive trajne ploče ili plakate;

| (b) | na svojoj službenoj internetskoj stranici ili na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, navode kratak opis operacije, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističu financijsku potporu iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

(b)

(b)

na svojoj službenoj internetskoj stranici ili na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, navode kratak opis operacije, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističu financijsku potporu iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama.

na svojoj službenoj internetskoj stranici ili na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, navode kratak opis operacije, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističu financijsku potporu iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama.

3.
     
  Komisija poduzima sve mjere potrebne za osiguranje provedbe pravila iz stavaka 1. i 2. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

Članak 30.id

Članak 30.id

Vidljivost financijske potpore iz prihoda Unije u okviru EU sustava trgovanja emisijama

Vidljivost financijske potpore iz prihoda Unije u okviru EU sustava trgovanja emisijama

1.
     
  Komisija osigurava vidljivost financiranja iz prihoda EU sustava trgovanja emisijama u svim operacijama iz članka 10.a stavka 8. (Klimatski investicijski fond), članka 10.d (Fond za modernizaciju) i članka 3.gab (Fond za oceane) ove Direktive i Uredbe (EU) .../... [Uredba o Socijalnom fondu za klimatsku politiku].

2.
     
  Korisnici naznačuju financijsku potporu iz fondova iz stavka 1. i podrijetlo tih sredstava tako što:

| (a) | odgovarajuću oznaku na kojoj piše „financirano sredstvima Europske unije (EU sustavom trgovanja emisijama – [relevantni fond])”, kao i amblem Unije i iznos financiranja, ističu na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije koja je namijenjena krajnjim korisnicima ili javnosti ili operacija koje uključuju fizička ulaganja ili opremu, jasno vidljive trajne ploče ili plakate; |
| --- | --- |

(a)

(a)

odgovarajuću oznaku na kojoj piše „financirano sredstvima Europske unije (EU sustavom trgovanja emisijama – [relevantni fond])”, kao i amblem Unije i iznos financiranja, ističu na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije koja je namijenjena krajnjim korisnicima ili javnosti ili operacija koje uključuju fizička ulaganja ili opremu, jasno vidljive trajne ploče ili plakate;

odgovarajuću oznaku na kojoj piše „financirano sredstvima Europske unije (EU sustavom trgovanja emisijama – [relevantni fond])”, kao i amblem Unije i iznos financiranja, ističu na dokumentima i komunikacijskim materijalima povezanima s provedbom operacije koja je namijenjena krajnjim korisnicima ili javnosti ili operacija koje uključuju fizička ulaganja ili opremu, jasno vidljive trajne ploče ili plakate;

| (b) | na svojoj službenoj internetskoj stranici ili na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, navode kratak opis operacije, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističu financijsku potporu iz relevantnog fonda i prihoda EU sustava trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

(b)

(b)

na svojoj službenoj internetskoj stranici ili na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, navode kratak opis operacije, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističu financijsku potporu iz relevantnog fonda i prihoda EU sustava trgovanja emisijama.

na svojoj službenoj internetskoj stranici ili na internetskim stranicama društvenih medija, ako takve stranice postoje, navode kratak opis operacije, uključujući njezine ciljeve i rezultate te ističu financijsku potporu iz relevantnog fonda i prihoda EU sustava trgovanja emisijama.

3.
     
  Komisija poduzima sve mjere potrebne za osiguranje provedbe pravila iz stavaka 1. i 2. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.”

Amandman 604

Amandman 604

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.d (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30.ie (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.d) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21.d)

(21.d)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 30.ie

„Članak 30.ie

Izvješće o potrebama zemalja u razvoju u pogledu dekarbonizacije

Izvješće o potrebama zemalja u razvoju u pogledu dekarbonizacije

Komisija do 31. prosinca 2023. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o potrebama zemalja u razvoju u pogledu dekarbonizacije. Izvješće sadržava sljedeće:

Komisija do 31. prosinca 2023. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o potrebama zemalja u razvoju u pogledu dekarbonizacije. Izvješće sadržava sljedeće:

| (a) | procjenu emisija stakleničkih plinova zemalja u razvoju po zemlji; |
| --- | --- |

(a)

(a)

procjenu emisija stakleničkih plinova zemalja u razvoju po zemlji;

procjenu emisija stakleničkih plinova zemalja u razvoju po zemlji;

| (b) | informaciju o glavnim izvorima emisija po zemlji, uz, gdje je to moguće, informaciju o udjelu emisija koje se mogu pripisati sektorima obuhvaćenima EU sustavom trgovanja emisijama i sektorima koji nisu obuhvaćeni EU sustavom trgovanja emisijama; |
| --- | --- |

(b)

(b)

informaciju o glavnim izvorima emisija po zemlji, uz, gdje je to moguće, informaciju o udjelu emisija koje se mogu pripisati sektorima obuhvaćenima EU sustavom trgovanja emisijama i sektorima koji nisu obuhvaćeni EU sustavom trgovanja emisijama;

informaciju o glavnim izvorima emisija po zemlji, uz, gdje je to moguće, informaciju o udjelu emisija koje se mogu pripisati sektorima obuhvaćenima EU sustavom trgovanja emisijama i sektorima koji nisu obuhvaćeni EU sustavom trgovanja emisijama;

| (c) | informaciju o mogućim smjerovima dekarbonizacije za svaku zemlju; |
| --- | --- |

(c)

(c)

informaciju o mogućim smjerovima dekarbonizacije za svaku zemlju;

informaciju o mogućim smjerovima dekarbonizacije za svaku zemlju;

| (d) | nacionalno utvrđene doprinose svake zemlje u okviru Pariškog sporazuma.”; |
| --- | --- |

(d)

(d)

nacionalno utvrđene doprinose svake zemlje u okviru Pariškog sporazuma.”;

nacionalno utvrđene doprinose svake zemlje u okviru Pariškog sporazuma.”;

Amandman 605

Amandman 605

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c

Odluka (EU) 2015/1814

Članak 1. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je u bilo kojoj danoj godini ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju između
  833
   milijuna i 
  1 096
   milijuna, broj emisijskih jedinica jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju, kako je utvrđen u posljednjoj objavi iz stavka 4. ovog članka, i 
  833
   milijuna oduzima se od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te se stavlja u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine. Ako je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju veći od
  1 096
  milijuna emisijskih jedinica, broj emisijskih jedinica koji treba oduzeti od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te stavljati u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine iznosi 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju. Odstupajući od zadnje rečenice, postotak se mora udvostručiti do 31. prosinca 2030. | Ako je u bilo kojoj danoj godini ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju između
  700
   milijuna i 
  921
   milijuna, broj emisijskih jedinica jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju, kako je utvrđen u posljednjoj objavi iz stavka 4. ovog članka, i 
  700
   milijuna oduzima se od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te se stavlja u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine. Ako je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju veći od
  921
   milijuna emisijskih jedinica, broj emisijskih jedinica koji treba oduzeti od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te stavljati u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine iznosi 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju. Odstupajući od zadnje rečenice, postotak se mora udvostručiti do 31. prosinca 2030.
  Od 2025. pragovi iz ovog podstavka smanjuju se razmjerno smanjenju količine emisijskih jedinica na razini Unije kako je navedeno u članku 9. Direktive 2003/87/EZ u toj istoj godini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je u bilo kojoj danoj godini ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju između
  833
   milijuna i 
  1 096
   milijuna, broj emisijskih jedinica jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju, kako je utvrđen u posljednjoj objavi iz stavka 4. ovog članka, i 
  833
   milijuna oduzima se od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te se stavlja u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine. Ako je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju veći od
  1 096
  milijuna emisijskih jedinica, broj emisijskih jedinica koji treba oduzeti od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te stavljati u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine iznosi 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju. Odstupajući od zadnje rečenice, postotak se mora udvostručiti do 31. prosinca 2030.

833

1 096

833

1 096

Ako je u bilo kojoj danoj godini ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju između
  700
   milijuna i 
  921
   milijuna, broj emisijskih jedinica jednak razlici između ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju, kako je utvrđen u posljednjoj objavi iz stavka 4. ovog članka, i 
  700
   milijuna oduzima se od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te se stavlja u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine. Ako je ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju veći od
  921
   milijuna emisijskih jedinica, broj emisijskih jedinica koji treba oduzeti od količine emisijskih jedinica koje će države članice prodati na dražbi u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te stavljati u rezervu tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje počinje 1. rujna te godine iznosi 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju. Odstupajući od zadnje rečenice, postotak se mora udvostručiti do 31. prosinca 2030.
  Od 2025. pragovi iz ovog podstavka smanjuju se razmjerno smanjenju količine emisijskih jedinica na razini Unije kako je navedeno u članku 9. Direktive 2003/87/EZ u toj istoj godini.

700

921

700

921

Od 2025. pragovi iz ovog podstavka smanjuju se razmjerno smanjenju količine emisijskih jedinica na razini Unije kako je navedeno u članku 9. Direktive 2003/87/EZ u toj istoj godini.

Amandman 606

Amandman 606

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Odluka (EU) 2015/1814

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | u članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(2a)

(2a)

u članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

Komisija nadzire funkcioniranje rezerve u kontekstu godišnjeg izvješća iz članka 10. stavka 5. Direktive 2003/87/EZ. To bi izvješće trebalo razmotriti relevantne učinke na konkurentnost, posebno u industrijskom sektoru, uključujući pokazatelje koji se odnose na BDP, zaposlenost i ulaganja. U roku od tri godine od datuma početka funkcioniranja rezerve i nakon toga svakih pet godina Komisija na temelju analize urednog funkcioniranja europskog tržišta ugljika preispituje rezervu i, ako je potrebno, podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću. Tijekom svakog preispitivanja posebna se pozornost posvećuje postotku za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu u skladu s člankom 1. stavkom 5. kao i brojčanoj vrijednosti gornje granice ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju i broju emisijskih jedinica koje će se osloboditi iz rezerve u skladu s člankom 1. stavkom 6. ili 7. ove Odluke. Komisija prilikom preispitivanja također istražuje učinak rezerve na rast, zaposlenost, industrijsku konkurentnost Unije i na rizik od izmještanja emisija ugljika.

„Komisija
  , uz potporu Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/1119,
  nadzire funkcioniranje rezerve u kontekstu godišnjeg izvješća iz članka 10. stavka 5. Direktive 2003/87/EZ. To bi izvješće trebalo razmotriti relevantne učinke na
  postizanje cilja klimatske neutralnosti i klimatskih ciljeva Unije utvrđenih u Uredbi (EU) 2021/1119 i izvršavanje obveza Unije i država članica u okviru Pariškog sporazuma,
  konkurentnost, posebno u industrijskom sektoru, uključujući pokazatelje koji se odnose na BDP, zaposlenost, ulaganja
  te cilj ostvarenja pravedne tranzicije u kojoj nitko nije zapostavljen
  . U roku od tri godine od datuma početka funkcioniranja rezerve i nakon toga svakih pet godina Komisija na temelju analize urednog funkcioniranja europskog tržišta ugljika preispituje rezervu i, ako je potrebno, podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću. Tijekom svakog preispitivanja posebna se pozornost posvećuje postotku za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu u skladu s člankom 1. stavkom 5. kao i brojčanoj vrijednosti gornje granice ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju, broju emisijskih jedinica koje će se osloboditi iz rezerve u skladu s člankom 1. stavkom 6. ili 7. ove Odluke
  i drugim relevantnim opcijama razvoja rezerve za stabilnost tržišta
  . Komisija
  i Europski znanstveni savjetodavni odbor za klimatske promjene
  prilikom preispitivanja također istražuju učinak rezerve na rast, zaposlenost, industrijsku konkurentnost Unije i na rizik od izmještanja emisija ugljika.”

Amandman 607

Amandman 607

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak - 1. – točka 1. (nova)

Članak 3. – stavak - 1. – točka 1. (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Naslov

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | naslov se zamjenjuje sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(-1)

(-1)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija
  ugljikova dioksida
  iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ

ugljikova dioksida

„Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija
  stakleničkih plinova
  iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ.”

Amandman 608

Amandman 608

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1a) | u cijeloj Uredbi, uz iznimku slučajeva iz članka 5. stavka 1. Uredbe i Priloga I. Uredbi, izraz „CO2” zamjenjuje se izrazom „staklenički plinovi” te se unose nužne gramatičke promjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

izmjena

izmjena

(-1a)

(-1a)

u cijeloj Uredbi, uz iznimku slučajeva iz članka 5. stavka 1. Uredbe i Priloga I. Uredbi, izraz „CO2

Amandman 609

Amandman 609

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.b (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.b (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 1.

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1b) | članak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(-1b)

(-1b)

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

Članak
  1.

Članak

„Članak
  1.

„Članak

Predmet

Predmet

Ovom Uredbom utvrđuju se pravila za točno praćenje emisija
  ugljikova dioksida (CO2)
  i drugih relevantnih informacija o brodovima koji dolaze u luke pod nadležnošću države članice, polaze iz tih luka ili se u njima nalaze te za izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju radi promicanja smanjenja emisija
  CO2

  iz pomorskog prometa na troškovno učinkovit način.

ugljikova dioksida (CO2

CO2

Ovom Uredbom utvrđuju se pravila za točno praćenje emisija
  stakleničkih plinova
  i drugih relevantnih informacija o brodovima koji dolaze u luke pod nadležnošću države članice, polaze iz tih luka ili se u njima nalaze te za izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju radi promicanja smanjenja
  tih
  emisija iz pomorskog prometa na troškovno učinkovit način.”

stakleničkih plinova

tih

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti odgovarajuće promjene u cijelom tekstu.)

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti odgovarajuće promjene u cijelom tekstu.)

Amandman 610

Amandman 610

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.c (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.c (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1c) | u članku 2. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(-1c)

(-1c)

u članku 2. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Ova se Uredba primjenjuje na brodove
  teže
  od 5 000 bruto tona u pogledu emisija
  CO2

  ispuštenih tijekom putovanja iz njihove zadnje luke pristajanja do luke pristajanja pod nadležnošću države članice te od luke pristajanja pod nadležnošću države članice do njihove sljedeće luke pristajanja, kao i unutar luka pristajanja pod nadležnošću države članice.

„1.   Ova se Uredba primjenjuje na brodove od
  najmanje
  5 000 bruto tona u pogledu emisija
  stakleničkih plinova
  ispuštenih tijekom putovanja iz njihove zadnje luke pristajanja do luke pristajanja pod nadležnošću države članice te od luke pristajanja pod nadležnošću države članice do njihove sljedeće luke pristajanja, kao i unutar luka pristajanja pod nadležnošću države članice.

1.a
     
  Ova se Uredba od 1. siječnja 2024. primjenjuje na brodove od najmanje 400 bruto tona u pogledu emisija stakleničkih plinova ispuštenih tijekom putovanja iz njihove zadnje luke pristajanja do luke pristajanja pod nadležnošću države članice te od luke pristajanja pod nadležnošću države članice do njihove sljedeće luke pristajanja, kao i unutar luka pristajanja pod nadležnošću države članice. Međutim, brodovi teži od 400 bruto tona i lakši od 5 000 bruto tona tek od 1. siječnja 2027. moraju dostavljati informacije relevantne za uključivanje tih brodova u područje primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama.
  ”

Amandman 611

Amandman 611

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.d (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.d (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1d) | u članku 2. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(-1d)

(-1d)

u članku 2. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na ratne brodove, vojne pomoćne brodove, brodove za izlov ili obradu ribe, drvene brodove primitivne izrade, brodove koji nemaju mehanički pogon
  ni
  vladine brodove koji se upotrebljavaju u nekomercijalne svrhe.

„2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na ratne brodove, vojne pomoćne brodove, brodove za izlov ili obradu ribe, drvene brodove primitivne izrade, brodove koji nemaju mehanički pogon, vladine brodove koji se upotrebljavaju u nekomercijalne svrhe
  ni brodove koji se upotrebljavaju za potrebe civilne zaštite te potrage i spašavanja
  .”

Amandman 612

Amandman 612

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.e (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.e (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1e) | u članku 3. točka (a) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(-1e)

(-1e)

u članku 3. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

| (a) | „emisije
  CO2”
  znači ispuštanje CO2

  iz brodova
  u atmosferu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

„emisije
  CO2”
  znači ispuštanje CO2

  iz brodova
  u atmosferu;

CO2

2

iz brodova

| „(a) | „emisije
  stakleničkih plinova”
  znači ispuštanje
  ugljikova dioksida(
  CO2

  ), metana (CH4) i dušikovih oksida (N2O)
  u atmosferu;” |
| --- | --- |

„(a)

„emisije
  stakleničkih plinova”
  znači ispuštanje
  ugljikova dioksida(
  CO2

  ), metana (CH4) i dušikovih oksida (N2O)
  u atmosferu;”

stakleničkih plinova”

ugljikova dioksida(

2

), metana (CH4

2

Amandman 613

Amandman 613

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.f (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.f (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 3. – stavak 1. – točka b

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1f) | u članku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(-1f)

(-1f)

u članku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

| (b) | „luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili kako bi ukrcao ili iskrcao putnike; iz toga proizlazi da su izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, smještaja u suhom doku ili popravaka broda i/ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog toga što brod treba pomoć ili je u nevolji, radi prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke te zaustavljanja samo radi zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja; |
| --- | --- |

(b)

„luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili kako bi ukrcao ili iskrcao putnike; iz toga proizlazi da su izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, smještaja u suhom doku ili popravaka broda i/ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog toga što brod treba pomoć ili je u nevolji, radi prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke te zaustavljanja samo radi zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja;

„luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili kako bi ukrcao ili iskrcao putnike; iz toga proizlazi da su
  iz te definicije
  izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, smještaja u suhom doku ili popravaka broda i/ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog toga što brod treba pomoć ili je u nevolji, radi prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke
  , zaustavljanja u luci pretovara izvan EU-a
  te zaustavljanja samo radi zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja;

Amandman 614

Amandman 614

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.g (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1.g (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 3. – stavak 1. – točka c

| Tekst na snazi | izmjena |
| --- | --- |
| | (-1g) | u članku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

izmjena

izmjena

(-1g)

(-1g)

u članku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

| (c) | „putovanje” znači svako kretanje broda koje počinje u luci pristajanja ili završava u njoj i čija je svrha prijevoz putnika ili tereta u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

(c)

(c)

„putovanje” znači svako kretanje broda koje počinje u luci pristajanja ili završava u njoj i čija je svrha prijevoz putnika ili tereta u komercijalne svrhe;

| „(c) | „putovanje” znači svako kretanje broda koje počinje u luci pristajanja ili završava u njoj
  ili na strukturama koje se nalaze u epikontinentalnom pojasu države članice, kao što je opskrba odobalnih objekata,
  i čija je svrha prijevoz putnika ili tereta u komercijalne svrhe
  ili izvođenje uslužnih djelatnosti za odobalna postrojenja
  ;” |
| --- | --- |

„(c)

„putovanje” znači svako kretanje broda koje počinje u luci pristajanja ili završava u njoj
  ili na strukturama koje se nalaze u epikontinentalnom pojasu države članice, kao što je opskrba odobalnih objekata,
  i čija je svrha prijevoz putnika ili tereta u komercijalne svrhe
  ili izvođenje uslužnih djelatnosti za odobalna postrojenja
  ;”

ili na strukturama koje se nalaze u epikontinentalnom pojasu države članice, kao što je opskrba odobalnih objekata,

ili izvođenje uslužnih djelatnosti za odobalna postrojenja

Amandman 615

Amandman 615

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | u članku 5. dodaje se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

izmjena

izmjena

(3a)

(3a)

u članku 5. dodaje se sljedeći stavak:

„2a.
     
  Komisija do 1. srpnja 2023. donosi delegirane akte u skladu s člankom 23. radi dopune ove Uredbe specificiranjem metoda za određivanje emisija stakleničkih plinova koje nisu emisije CO2 i izvješćivanje o njima. Te se metode moraju temeljiti na istim načelima kao metode za praćenje emisija CO2 utvrđene u Prilogu I., uz prilagodbe koje su potrebne zbog prirode relevantnih emisija stakleničkih plinova.”

Amandman 616

Amandman 616

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka -a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 4. – podtočka -a (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   
  Plan
  praćenja također
  može sadržavati
  informacije o klasi leda broda i/ili postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za određivanje i bilježenje prijeđene udaljenosti i vremena provedenog na moru tijekom plovidbe kroz led.

„4.
     
  Za brodarska društva kojima je cilj predati manje emisijskih jedinica na temelju klase leda njihovih brodova ili plovidbe u uvjetima leda ili oboje na temelju Direktive 2003/87/EZ plan
  praćenja također
  sadržava
  informacije o klasi leda broda i/ili postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za određivanje i bilježenje prijeđene udaljenosti i vremena provedenog na moru tijekom plovidbe kroz led.”

Amandman 617

Amandman 617

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | u članku 9. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(5a)

(5a)

u članku 9. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

Društva mogu pratiti i pokazatelje u vezi s klasom leda broda i plovidbom
  kroz led
  , kada je to primjenjivo.

kroz led

„Društva mogu pratiti i pokazatelje u vezi s klasom leda broda i plovidbom
  u uvjetima leda
  , kada je to primjenjivo.
  Za brodarska društva kojima je cilj predati manje emisijskih jedinica na temelju klase leda njihovih brodova ili plovidbe u uvjetima leda ili oboje na temelju Direktive 2003/87/EZ praćenje obuhvaća informacije o tome je li putovanje uključivalo plovidbu u uvjetima leda, uključujući informacije o datumu, vremenu i lokaciji plovidbe u uvjetima leda, metodi mjerenja potrošnje loživog ulja, potrošnje goriva i faktora emisije goriva za svaku vrstu goriva za vrijeme plovidbe u uvjetima leda te o prijeđenoj udaljenosti za vrijeme plovidbe u uvjetima leda. Navode se i informacije odvija li se putovanje između luka u nadležnosti države članice, je li polazište u luci u nadležnosti države članice ili je li dolazak u luku u nadležnosti države članice.”

Amandman 618

Amandman 618

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 6.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 6.a (nova)

Uredba (EU) 2015/757

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | u članku 10. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(6a)

(6a)

u članku 10. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

Društva mogu pratiti pokazatelje povezane s klasom leda broda i plovidbom kroz led, kad je to primjenjivo.

„Društva mogu pratiti pokazatelje povezane s klasom leda broda i plovidbom kroz led, kad je to primjenjivo.
  Za brodarska društva kojima je cilj predati manje emisijskih jedinica na temelju klase leda njihovih brodova ili plovidbe u uvjetima leda ili jednog i drugog na temelju Direktive 2003/87/EZ praćenje obuhvaća ukupne emisije stakleničkih plinova iz svih putovanja koja su uključivala plovidbu u uvjetima leda i ukupnu udaljenost prijeđenu tijekom putovanja koja su uključivala plovidbu u uvjetima leda.”

Amandman 619

Amandman 619

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Članak 3. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Uredba (EU) 2015/757

Članak 23. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2. u pogledu osiguranja funkcioniranja EU sustava trgovanja emisijama te članka 6. stavka 8., članka 7. stavka 5., članka 11.a stavka 4., članka 13. stavka 6. i članka 15. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od datuma stupanja na snagu [revidirana Uredba o MRV-u].”; | Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2. u pogledu osiguranja funkcioniranja EU sustava trgovanja emisijama te članka 6. stavka 8., članka 7. stavka 5., članka 11.a stavka 4., članka 13. stavka 6. i članka 15. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od datuma stupanja na snagu [revidirana Uredba o MRV-u]
  . Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja
  .”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2. u pogledu osiguranja funkcioniranja EU sustava trgovanja emisijama te članka 6. stavka 8., članka 7. stavka 5., članka 11.a stavka 4., članka 13. stavka 6. i članka 15. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od datuma stupanja na snagu [revidirana Uredba o MRV-u].”;

neodređeno vrijeme

Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2. u pogledu osiguranja funkcioniranja EU sustava trgovanja emisijama te članka 6. stavka 8., članka 7. stavka 5., članka 11.a stavka 4., članka 13. stavka 6. i članka 15. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od datuma stupanja na snagu [revidirana Uredba o MRV-u]
  . Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja
  .”;

razdoblje od pet godina

. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja

Amandman 620

Amandman 620

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Odstupajući od stavka 1., države članice, najkasnije do 1. siječnja 2025., donose zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 1. stavkom 15. točkom (-a) ove Direktive. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Odstupajući od stavka 1., države članice, najkasnije do 1. siječnja 2025., donose zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 1. stavkom 15. točkom (-a) ove Direktive. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Amandman 621

Amandman 621

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka a

Prilog I. – stavak 1. – točka a

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog I. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Ova Direktiva ne obuhvaća postrojenja ili dijelove postrojenja koji služe za istraživanje, razvoj i ispitivanje novih proizvoda i procesa te postrojenja
  u kojima emisije nastale izgaranjem biomase koje ispunjavaju kriterije utvrđene u skladu s člankom 14. čine više od 95 % ukupnih emisija stakleničkih plinova
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Ova Direktiva ne obuhvaća postrojenja ili dijelove postrojenja koji služe za istraživanje, razvoj i ispitivanje novih proizvoda i procesa te postrojenja
  u kojima emisije nastale izgaranjem biomase koje ispunjavaju kriterije utvrđene u skladu s člankom 14. čine više od 95 % ukupnih emisija stakleničkih plinova
  .

u kojima emisije nastale izgaranjem biomase koje ispunjavaju kriterije utvrđene u skladu s člankom 14. čine više od 95 % ukupnih emisija stakleničkih plinova

| 1. | Ova Direktiva ne obuhvaća postrojenja ili dijelove postrojenja koji služe za istraživanje, razvoj i ispitivanje novih proizvoda i procesa te postrojenja
  koja upotrebljavaju isključivo biomasu
  . |
| --- | --- |

1.

Ova Direktiva ne obuhvaća postrojenja ili dijelove postrojenja koji služe za istraživanje, razvoj i ispitivanje novih proizvoda i procesa te postrojenja
  koja upotrebljavaju isključivo biomasu
  .

koja upotrebljavaju isključivo biomasu

Amandman 622

Amandman 622

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka aa (nova)

Prilog I. – stavak 1. – točka aa (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog I. – točka 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | točka 5. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

| 5. | Kad se utvrdi da je prag kapaciteta bilo koje djelatnosti u ovom Prilogu prekoračen, sve jedinice u kojima se odvija izgaranje goriva, osim jedinica za spaljivanje opasnog
  ili komunalnog
  otpada, uključuju se u dozvolu za emisije stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

5.

Kad se utvrdi da je prag kapaciteta bilo koje djelatnosti u ovom Prilogu prekoračen, sve jedinice u kojima se odvija izgaranje goriva, osim jedinica za spaljivanje opasnog
  ili komunalnog
  otpada, uključuju se u dozvolu za emisije stakleničkih plinova.

ili komunalnog

| „5. | Kad se utvrdi da je prag kapaciteta bilo koje djelatnosti u ovom Prilogu prekoračen, sve jedinice u kojima se odvija izgaranje goriva, osim jedinica za spaljivanje opasnog otpada, uključuju se u dozvolu za emisije stakleničkih plinova.” |
| --- | --- |

„5.

Kad se utvrdi da je prag kapaciteta bilo koje djelatnosti u ovom Prilogu prekoračen, sve jedinice u kojima se odvija izgaranje goriva, osim jedinica za spaljivanje opasnog otpada, uključuju se u dozvolu za emisije stakleničkih plinova.”

Amandman 623

Amandman 623

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka b – podtočka -i. (nova)

Prilog I. – stavak 1. – točka b – podtočka -i. (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog I. – tablica – redak 1.

Tekst na snazi

Tekst na snazi

| Izgaranje goriva u postrojenjima ukupne nazivne ulazne toplinske snage veće od 20 MW (osim postrojenja za spaljivanje opasnog ili komunalnog otpada) | Ugljikov dioksid |
| --- | --- |

Izgaranje goriva u postrojenjima ukupne nazivne ulazne toplinske snage veće od 20 MW (osim postrojenja za spaljivanje opasnog ili komunalnog otpada)

ili komunalnog

Ugljikov dioksid

Izmjena

Izmjena

| (-i) | prvi se redak zamjenjuje sljedećim: |
| --- | --- |

(-i)

(-i)

prvi se redak zamjenjuje sljedećim:

| Izgaranje goriva u postrojenjima ukupne nazivne ulazne toplinske snage veće od 20 MW (osim postrojenja za spaljivanje opasnog otpada)
  , uključujući, od 1. siječnja 2026., izgaranje goriva u spalionicama komunalnog otpada | Ugljikov dioksid |
| --- | --- |

Izgaranje goriva u postrojenjima ukupne nazivne ulazne toplinske snage veće od 20 MW (osim postrojenja za spaljivanje opasnog otpada)
  , uključujući, od 1. siječnja 2026., izgaranje goriva u spalionicama komunalnog otpada

, uključujući, od 1. siječnja 2026., izgaranje goriva u spalionicama komunalnog otpada

Ugljikov dioksid

Amandman 624

Amandman 624

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka c – podtočka v.

Prilog I. – stavak 1. – točka c – podtočka v.

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog I. – tablica – redak 24. – stupac 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Proizvodnja vodika (H2) i sintetskog plina proizvodnog kapaciteta iznad 25 tona na dan | Proizvodnja vodika (H2) i sintetskog plina proizvodnog kapaciteta iznad 25 tona na dan
  te proizvodnja vodika (H2) i sintetskog plina ako je energetski sadrža dobiven iz obnovljivih izvora energije s proizvodnim kapacitetom većim od pet tona na dan |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Proizvodnja vodika (H2) i sintetskog plina proizvodnog kapaciteta iznad 25 tona na dan

Proizvodnja vodika (H2) i sintetskog plina proizvodnog kapaciteta iznad 25 tona na dan
  te proizvodnja vodika (H2) i sintetskog plina ako je energetski sadrža dobiven iz obnovljivih izvora energije s proizvodnim kapacitetom većim od pet tona na dan

2

te proizvodnja vodika (H2

Amandman 625

Amandman 625

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka c – podtočka vii.

Prilog I. – stavak 1. – točka c – podtočka vii.

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog I. – tablica – redak 30.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| „Pomorski promet | Staklenički plinovi obuhvaćeni
  Uredbom (EU) 2015/757”; |
| --- | --- |
| Djelatnosti pomorskog prometa brodovima obuhvaćenima Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća koji obavljaju putovanja u svrhu prijevoza putnika
  ili
  tereta u komercijalne svrhe | |

„Pomorski promet

Staklenički plinovi obuhvaćeni
  Uredbom (EU) 2015/757”;

Staklenički plinovi obuhvaćeni

Djelatnosti pomorskog prometa brodovima obuhvaćenima Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća koji obavljaju putovanja u svrhu prijevoza putnika
  ili
  tereta u komercijalne svrhe

ili

Izmjena

Izmjena

| „Pomorski promet | Ugljikov dioksid (CO2), dušikov oksid (N2O) i metan (CH4) u skladu s
  Uredbom (EU) 2015/757” |
| --- | --- |
| Djelatnosti pomorskog prometa brodovima obuhvaćenima Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća koji obavljaju putovanja u svrhu prijevoza putnika, prijevoza tereta u komercijalne svrhe
  te, od 2024., izvođenje uslužnih djelatnosti za odobalna postrojenja | |
| Te djelatnosti ne obuhvaćaju: | |
| (a) | putovanja u okviru ugovora o obavljanju javnih usluga ili putovanja koja podliježu obvezama pružanja javnih usluga u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3577/92; |

„Pomorski promet

Ugljikov dioksid (CO2), dušikov oksid (N2O) i metan (CH4) u skladu s
  Uredbom (EU) 2015/757”

Ugljikov dioksid (CO2

2

4

Djelatnosti pomorskog prometa brodovima obuhvaćenima Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća koji obavljaju putovanja u svrhu prijevoza putnika, prijevoza tereta u komercijalne svrhe
  te, od 2024., izvođenje uslužnih djelatnosti za odobalna postrojenja

te, od 2024., izvođenje uslužnih djelatnosti za odobalna postrojenja

Te djelatnosti ne obuhvaćaju:

Te djelatnosti ne obuhvaćaju:

(a)

(a)

putovanja u okviru ugovora o obavljanju javnih usluga ili putovanja koja podliježu obvezama pružanja javnih usluga u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3577/92;

putovanja u okviru ugovora o obavljanju javnih usluga ili putovanja koja podliježu obvezama pružanja javnih usluga u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3577/92;

| (b) | humanitarna putovanja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

humanitarna putovanja;

humanitarna putovanja;

| (c) | putovanja radi potrage i spašavanja ili dijelovi uobičajenih putovanja brodova na kojima su se morale provoditi aktivnosti potrage i spašavanja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

putovanja radi potrage i spašavanja ili dijelovi uobičajenih putovanja brodova na kojima su se morale provoditi aktivnosti potrage i spašavanja.

putovanja radi potrage i spašavanja ili dijelovi uobičajenih putovanja brodova na kojima su se morale provoditi aktivnosti potrage i spašavanja.

| (d) | slučajeve više sile za cijelo putovanje ili dio putovanja. |
| --- | --- |

(d)

(d)

slučajeve više sile za cijelo putovanje ili dio putovanja.

slučajeve više sile za cijelo putovanje ili dio putovanja.

Amandman 626

Amandman 626

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka 2.

Prilog I. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog III. – tablica

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Djelatnost: | Staklenički plinovi |
| --- | --- |
| 1. | Puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje
  u sektorima zgrada i cestovnog prometa |

Djelatnost:

Staklenički plinovi

1.

1.

Puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje
  u sektorima zgrada i cestovnog prometa

u sektorima zgrada i cestovnog prometa

Ugljikov dioksid (CO2)

2

Ta djelatnost ne uključuje:

| (a) | puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u djelatnostima utvrđenima u Prilogu I. ovoj Direktivi, osim ako se upotrebljavaju za izgaranje u djelatnostima transporta stakleničkih plinova u svrhu geološkog skladištenja (djelatnost iz dvadeset sedmog retka); |
| --- | --- |

(a)

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u djelatnostima utvrđenima u Prilogu I. ovoj Direktivi, osim ako se upotrebljavaju za izgaranje u djelatnostima transporta stakleničkih plinova u svrhu geološkog skladištenja (djelatnost iz dvadeset sedmog retka);

| (b) | puštanje u potrošnju goriva kod kojih je faktor emisije nula. |
| --- | --- |

(b)

puštanje u potrošnju goriva kod kojih je faktor emisije nula.

| 2. | Sektor zgrada i sektor cestovnog prometa obuhvaćaju sljedeće izvore emisija, definirane u Smjernicama IPCC-a za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006., uz potrebne izmjene tih definicija kako slijedi: |
| --- | --- |

2.

2.

Sektor zgrada i sektor cestovnog prometa obuhvaćaju sljedeće izvore emisija, definirane u Smjernicama IPCC-a za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006., uz potrebne izmjene tih definicija kako slijedi:

| (a) | kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (kogeneracija) (oznaka kategorije izvora 1A1a ii) i toplane (oznaka kategorije izvora 1A1a iii) u mjeri u kojoj toplinu za kategorije iz podtočaka (c) i (d) ove točke proizvode izravno ili putem mreža centralnog grijanja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (kogeneracija) (oznaka kategorije izvora 1A1a ii) i toplane (oznaka kategorije izvora 1A1a iii) u mjeri u kojoj toplinu za kategorije iz podtočaka (c) i (d) ove točke proizvode izravno ili putem mreža centralnog grijanja;

kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (kogeneracija) (oznaka kategorije izvora 1A1a ii) i toplane (oznaka kategorije izvora 1A1a iii) u mjeri u kojoj toplinu za kategorije iz podtočaka (c) i (d) ove točke proizvode izravno ili putem mreža centralnog grijanja;

| (b) | cestovni prijevoz (oznaka kategorije izvora 1A3b), osim upotrebe poljoprivrednih vozila na asfaltiranim cestama; |
| --- | --- |

(b)

(b)

cestovni prijevoz (oznaka kategorije izvora 1A3b), osim upotrebe poljoprivrednih vozila na asfaltiranim cestama;

cestovni prijevoz (oznaka kategorije izvora 1A3b), osim upotrebe poljoprivrednih vozila na asfaltiranim cestama;

| (c) | komercijalni/institucionalni sektor (oznaka kategorije izvora 1A4a); |
| --- | --- |

(c)

(c)

komercijalni/institucionalni sektor (oznaka kategorije izvora 1A4a);

komercijalni/institucionalni sektor (oznaka kategorije izvora 1A4a);

| (d) | stambeni prostori (oznaka kategorije izvora 1A4b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

stambeni prostori (oznaka kategorije izvora 1A4b).

stambeni prostori (oznaka kategorije izvora 1A4b).

Izmjena

Izmjena

| Djelatnost: | Staklenički plinovi |
| --- | --- |
| Puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje | Ugljikov dioksid (CO2) |
| Ta djelatnost ne uključuje: | |
| (a) | puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u djelatnostima utvrđenima u Prilogu I. ovoj Direktivi, osim ako se upotrebljavaju za izgaranje u djelatnostima transporta stakleničkih plinova u svrhu geološkog skladištenja (djelatnost iz dvadeset sedmog retka); |

Djelatnost:

Staklenički plinovi

Puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju za izgaranje

Ugljikov dioksid (CO2)

2

Ta djelatnost ne uključuje:

(a)

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u djelatnostima utvrđenima u Prilogu I. ovoj Direktivi, osim ako se upotrebljavaju za izgaranje u djelatnostima transporta stakleničkih plinova u svrhu geološkog skladištenja (djelatnost iz dvadeset sedmog retka);

| (b) | puštanje u potrošnju goriva kod kojih je faktor emisije nula. |
| --- | --- |

(b)

puštanje u potrošnju goriva kod kojih je faktor emisije nula.

| (c) | puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u poljoprivredi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u poljoprivredi;

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u poljoprivredi;

| (d) | puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u brodovima ili u djelatnostima iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(d)

(d)

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u brodovima ili u djelatnostima iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2015/757;

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u brodovima ili u djelatnostima iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2015/757;

| (e) | puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u djelatnosti „Zrakoplovstvo” iz Priloga I.; |
| --- | --- |

(e)

(e)

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u djelatnosti „Zrakoplovstvo” iz Priloga I.;

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u djelatnosti „Zrakoplovstvo” iz Priloga I.;

| (f) | puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u privatnom cestovnom prometu te za privatno grijanje i hlađenje stambenih zgrada do 1. siječnja 2029., u skladu s procjenom predviđenom u članku 30.a stavku 1. točki (b). |
| --- | --- |

(f)

(f)

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u privatnom cestovnom prometu te za privatno grijanje i hlađenje stambenih zgrada do 1. siječnja 2029., u skladu s procjenom predviđenom u članku 30.a stavku 1. točki (b).

puštanje u potrošnju goriva koja se upotrebljavaju u privatnom cestovnom prometu te za privatno grijanje i hlađenje stambenih zgrada do 1. siječnja 2029., u skladu s procjenom predviđenom u članku 30.a stavku 1. točki (b).

Amandman 627

Amandman 627

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 3. – podtočka a – podtočka i

Prilog I. – točka 3. – podtočka a – podtočka i

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog IV. – dio A – Izračun – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Emisijski faktor za biomasu koja je u skladu s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za upotrebu biomase utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001, uz sve potrebne prilagodbe za primjenu u okviru ove Direktive, kako je utvrđeno u 
  provedbenim
  aktima iz članka 14., jednak je nuli. | Emisijski faktor za biomasu koja je u skladu s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za upotrebu biomase utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001, uz sve potrebne prilagodbe za primjenu u okviru ove Direktive, kako je utvrđeno u 
  delegiranim
  aktima iz članka 14., jednak je nuli; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Emisijski faktor za biomasu koja je u skladu s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za upotrebu biomase utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001, uz sve potrebne prilagodbe za primjenu u okviru ove Direktive, kako je utvrđeno u 
  provedbenim
  aktima iz članka 14., jednak je nuli.

provedbenim

Emisijski faktor za biomasu koja je u skladu s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova za upotrebu biomase utvrđenima Direktivom (EU) 2018/2001, uz sve potrebne prilagodbe za primjenu u okviru ove Direktive, kako je utvrđeno u 
  delegiranim
  aktima iz članka 14., jednak je nuli;

delegiranim

Amandman 628

Amandman 628

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 4.a (nova)

Prilog I. – točka 4.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Prilog V.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4 a) | Direktivi 2003/87/EZ dodaje se sljedeći prilog: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4 a)

(4 a)

Direktivi 2003/87/EZ dodaje se sljedeći prilog:

„Prilog V.a

„Prilog V.a

Opcija predaje prilagođene količine emisijskih jedinica za brodove u klasi leda

Opcija predaje prilagođene količine emisijskih jedinica za brodove u klasi leda

Prilagođena količina emisijskih jedinica koju trebaju predati brodovi klase leda mora odgovarati prilagođenoj količini emisija izračunanoj s pomoću formule iz ovog Priloga. Za prilagođenu količinu emisija uzimaju se u obzir tehnička obilježja koja za vrijeme plovidbe u bilo kojem obliku povećavaju emisije brodova koji pripadaju finsko-švedskoj klasi leda I.A ili I.A Super ili istovjetnoj klasi leda i dodatno povećanje emisija zbog plovidbe u uvjetima leda.

Prilagođena količina emisijskih jedinica koju trebaju predati brodovi klase leda mora odgovarati prilagođenoj količini emisija izračunanoj s pomoću formule iz ovog Priloga. Za prilagođenu količinu emisija uzimaju se u obzir tehnička obilježja koja za vrijeme plovidbe u bilo kojem obliku povećavaju emisije brodova koji pripadaju finsko-švedskoj klasi leda I.A ili I.A Super ili istovjetnoj klasi leda i dodatno povećanje emisija zbog plovidbe u uvjetima leda.

Prilagođena količina emisijskih jedinica koja se godišnje treba predati jest prilagođena količina godišnjih emisija CO2 R.

Prilagođena količina emisijskih jedinica koja se godišnje treba predati jest prilagođena količina godišnjih emisija CO2 R

Ukupne godišnje emisije CO2 T obuhvaćene područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama izračunavaju se na temelju izvješćivanja u okviru Uredbe (EU) 2015/757 na sljedeći način:

Ukupne godišnje emisije CO2 T

CO2 T = CO2 T voyages between MS + CO2 B + 0,5 ×(CO2 voyages from MS +CO2 voyages to MS) (1),

CO2 T

2 T

2 B

2

2 voyages to MS

pri čemu je CO2 T voayges between MS ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja između luka u nadležnosti države članice, CO2 B su emisije za vrijeme boravka na vezu u lukama u nadležnosti države članice, CO2eq voyages from MS jest ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja s polazištem iz luka u nadležnosti države članice, a CO2 voyages to MS jest ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja do luka u nadležnosti države članice.

pri čemu je CO2 T voayges between MS

2

2 B

2eq voyages from MS

2

2 voyages to MS

2

Slično tome, ukupne godišnje emisije broda klase leda kad plovi u uvjetima leda u okviru EU sustava trgovanja emisijama CO2eI izračunavaju se na temelju izvješćivanja u okviru Uredbe (EU) 2015/757 na sljedeći način:

Slično tome, ukupne godišnje emisije broda klase leda kad plovi u uvjetima leda u okviru EU sustava trgovanja emisijama CO2eI

CO2 eI = CO2 eq I voyages between MS + 0,5 ×(CO2 eq I voyages from MS +CO2 eq I voyages to MS) (2),

CO2 eI

2 eq I

2

2

voyages to MS

pri čemu je CO2eq I voyages between MS ukupan zbroj emisija CO2 za brod klase leda u plovidbi u uvjetima leda između luka u nadležnosti države članice, CO2eq I voyages from MS su emisije broda klase leda u plovidbi u uvjetima leda za sva putovanja s polazištem iz luka u nadležnosti države članice, a CO2eq I voyages to MS emisije broda klase leda u plovidbi u uvjetima leda za sva putovanja do luka u nadležnosti države članice.

pri čemu je CO2eq I voyages between MS

2

2eq I voyages from MS

2eq I voyages to MS

Ukupna godišnja prijeđena udaljenost obuhvaćena područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama izračunava se na sljedeći način:

Ukupna godišnja prijeđena udaljenost obuhvaćena područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama izračunava se na sljedeći način:

DT = DT voyages between MS + 0,5 ×(DT voyages from MS +DT voyages to MS) (3),

DT

T voyages between MS

T

T voyages to MS

pri čemu je DT voyages between MS ukupna udaljenost za sva putovanja između luka u nadležnosti države članice, DT voyages from MS ukupna udaljenost za sva putovanja s polazištem iz luka u nadležnosti države članice, a DT voyages to MS ukupna udaljenost za sva putovanja do luka u nadležnosti države članice.

pri čemu je DT voyages between MS

T voyages from MS

T voyages to MS

Ukupna udaljenost prijeđena tijekom plovidbe u uvjetima leda unutar područja primjene EU sustava trgovanja emisijama izračunava se na sljedeći način:

Ukupna udaljenost prijeđena tijekom plovidbe u uvjetima leda unutar područja primjene EU sustava trgovanja emisijama izračunava se na sljedeći način:

DI= DI voyages between MS + 0,5 ×(DI voyages from MS +DI voyages to MS) (4),

DI

I voyages between MS

I

I voyages to MS

pri čemu je DI voyages between MS ukupna udaljenost za sva putovanja u uvjetima leda između luka u nadležnosti države članice, DI voyages from MS ukupna udaljenost za sva putovanja u uvjetima leda s polazištem iz luka u nadležnosti države članice, a DI voyages to MS ukupna udaljenost za sva putovanja u uvjetima leda do luka u nadležnosti države članice.

pri čemu je DI voyages between MS

I voyages from MS

I voyages to MS

Prilagođena količina godišnjih emisija CO2eq R izračunava se na sljedeći način:

Prilagođena količina godišnjih emisija CO2

CO2 R = CO2 T – CO2 TF - CO2 NI (5),

CO2 R

2 T

2 TF -

2 NI

pri čemu je CO2 TF povećanje godišnjih emisija zbog tehničkih obilježja brodova finsko-švedske klase leda I.A ili I.A Super ili istovjetne klase leda, a CO2 NI povećanje godišnjih emisija broda klase leda zbog plovidbe u uvjetima leda.

pri čemu je CO2 TF

2 NI

Povećanje godišnjih emisija zbog tehničkih obilježja brodova finsko-švedske klase leda I.A ili I.A Super ili istovjetne klase leda CO2 TF izračunava se na sljedeći način:

Povećanje godišnjih emisija zbog tehničkih obilježja brodova finsko-švedske klase leda I.A ili I.A Super ili istovjetne klase leda CO2 TF

CO2 TF = 0,05 ×(CO2 T – CO2 B – CO2 NI) (6) Povećanje godišnjih emisija zbog plovidbe u uvjetima leda izračunava se na sljedeći način:

CO2 TF

2 T

2 B

2 NI

CO2 NI = CO2 I – CO2 RI (7)

CO2 NI

2 I

2 RI

pri čemu prilagođene godišnje emisije za plovidbu u uvjetima zaleđenog mora CO2 RI iznose:

pri čemu prilagođene godišnje emisije za plovidbu u uvjetima zaleđenog mora CO2 RI

CO2 RI = DI × (CO2eq/D)open water, (8)

CO2 RI

I

2eq

open water,

pri čemu (CO2eq/D)ow označava emisije za putovanja po udaljenosti prijeđenoj na otvorenome moru. Ovo posljednje izračunava se na sljedeći način:

pri čemu (CO2eq

ow

(CO2eq/D)ow = (CO2 T – CO2 B – CO2 I)/(DT – DI) (9)

(CO2eq

ow

2 T

2 B

2 I

T

I

Popis svih simbola:

Popis svih simbola:

CO2 T ukupne godišnje emisije obuhvaćene teritorijalnim područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama

CO2 T

CO2 T voyages between MS ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja između luka u nadležnosti države članice

CO2 T voyages between MS

2

CO2 B emisije za vrijeme boravka na vezu u lukama u nadležnosti države članice

CO2 B

CO2 eq voyages from MS ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja s polazištem iz luka u nadležnosti države članice

CO2 eq voyages from MS

2

CO2 T voyages between MS ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja između luka u nadležnosti države članice

CO2 T voyages between MS

2

DT ukupna godišnja prijeđena udaljenost obuhvaćena područjem primjene EU sustava trgovanja emisijama

DT

DT voyages between MS ukupna udaljenost za sva putovanja između luka u nadležnosti države članice

DT voyages between MS

DT voyages from MS ukupna udaljenost za sva putovanja s polazištem iz luka u nadležnosti države članice

DT voyages from MS

DT voyages to MS ukupna udaljenost za sva putovanja do luka u nadležnosti države članice

DT voyages to MS

DI ukupna udaljenost prijeđena tijekom plovidbe u uvjetima leda unutar teritorijalnog područja primjene EU sustava trgovanja emisijama

DI

DI voyages between MS ukupna udaljenost za sva putovanja u uvjetima leda između luka u nadležnosti države članice

DI voyages between MS

DI voyages between MS ukupna udaljenost za sva putovanja u uvjetima leda s polazištem iz luka u nadležnosti države članice

DI voyages between MS

DI voyages between MS ukupna udaljenost za sva putovanja u uvjetima leda do luka u nadležnosti države članice

DI voyages between MS

CO2 I godišnje emisije broda klase leda u plovidbi u uvjetima zaleđenog mora,

CO2 I

CO2 NI povećanje godišnjih emisija broda klase leda zbog plovidbe kroz led

CO2 NI

CO2 R prilagođene godišnje emisije

CO2 R

CO2 RI prilagođene godišnje emisije za plovidbu u uvjetima zaleđenog mora

CO2 RI

CO2 TF prosječne godišnje emisije zbog tehničkih obilježja broda finsko-švedske klase leda I.A ili I.A Super ili istovjetne klase leda, u usporedbi s brodovima za plovidbu samo na otvorenome moru

CO2 TF

(CO2eq/D)ow godišnji prosjek emisija za udaljenost prijeđenu samo na otvorenome moru.

(CO2eq

ow

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0162/2022).

1

(3)  Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

3

(3)  Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

3

(1a)  

  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

1a

SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

(4)  COM(2019)0640.

4

(4)  COM(2019)0640.

4

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski propis o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski propis o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(1a)  
  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

1a

Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

(5)  Posebno izvješće Eurobarometra br. 513 o klimatskim promjenama, 2021. (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_hr).

5

(5)  Posebno izvješće Eurobarometra br. 513 o klimatskim promjenama, 2021. (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_hr).

5

(7)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).”.

7

Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).”.

(8)  
  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

8

Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

(13)  Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (SL L 140, 5.6.2009., str. 114.).

13

(13)  Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (SL L 140, 5.6.2009., str. 114.).

13

(14)  Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str. 55.).

14

(15)  Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.–27.).

15

(14)  Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str. 55.).

14

(15)  Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.–27.).

15

(16)  Pariški sporazum, članak 4. stavak 4.

16

(16)  Pariški sporazum, članak 4. stavak 4.

16

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

(1a)  

  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

1a

SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(1a)  
  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

1a

Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

(51)  [unijeti puno upućivanje na SL]

51

(51)  [unijeti puno upućivanje na SL]

51

(19)  
  [Dodati upućivanje na Uredbu FuelEU Maritime].

19

[Dodati upućivanje na Uredbu FuelEU Maritime].

(21)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 оd 19. prosinca 2018. o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012 (SL L 334, 31.12.2018., str. 1.).

21

(22)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).”;

22

(21)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 оd 19. prosinca 2018. o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012 (SL L 334, 31.12.2018., str. 1.).

21

(22)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).”;

22

(23)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 od 19. prosinca 2018. o utvrđivanju prijelaznih pravila na razini Unije za usklađenu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na temelju članka 10.a Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 59, 27.2.2019., str. 8.).

23

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 od 19. prosinca 2018. o utvrđivanju prijelaznih pravila na razini Unije za usklađenu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na temelju članka 10.a Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 59, 27.2.2019., str. 8.).

(25)  Direktiva Vijeća (EU) 2020/262 od 19. prosinca 2019. o općim aranžmanima za trošarine (SL L 58, 27.2.2020., str. 4.).

25

(25)  Direktiva Vijeća (EU) 2020/262 od 19. prosinca 2019. o općim aranžmanima za trošarine (SL L 58, 27.2.2020., str. 4.).

25

(26)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

26

(26)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

26

(27)  Podaci iz 2018. Eurostat, statistika o dohotku i životnim uvjetima (SILC) [ilc_mdes01].

27

(28)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

28

(29)  [Dodati upućivanje na Uredbu o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku].

29

(27)  Podaci iz 2018. Eurostat, statistika o dohotku i životnim uvjetima (SILC) [ilc_mdes01].

27

(28)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

28

(29)  [Dodati upućivanje na Uredbu o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku].

29

(*1)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).”;

*1

Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).”;

(*2)  
  Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str. 55.).

*2

Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str. 55.).

(*)  
  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

*

Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(**)  
  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

**

Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

(*3)  
  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

*3

Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

(*4)  
  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).”

*4

Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).”

(*5)  
  Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).

*5

Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).

(*)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

*

(*)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

*

(*)  Odluka Komisije 2010/670/EU od 3. studenoga 2010. o kriterijima i mjerama financiranja komercijalnih demonstracijskih projekata čiji je cilj ekološki sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2 te demonstracijskih projekata za inovacijske tehnologije na području obnovljivih izvora energije u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 290, 6.11.2010., str. 39.).

*

(*)  Odluka Komisije 2010/670/EU od 3. studenoga 2010. o kriterijima i mjerama financiranja komercijalnih demonstracijskih projekata čiji je cilj ekološki sigurno hvatanje i geološko skladištenje CO2 te demonstracijskih projekata za inovacijske tehnologije na području obnovljivih izvora energije u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 290, 6.11.2010., str. 39.).

*

(**)  
  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

**

Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

(*)  COM(2019)0640.

*

(**)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

**

Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(*)  COM(2019)0640.

*

(*)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).”

*

(*)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).”

*

(1a)  
  Uredba Komisije (EU) br. 1031/2010 od 12. studenoga 2010. o rasporedu, upravljanju i drugim aspektima dražbi emisijskih jedinica stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije (SL L 302, 18.11.2010., str. 1.).”

1a

Uredba Komisije (EU) br. 1031/2010 od 12. studenoga 2010. o rasporedu, upravljanju i drugim aspektima dražbi emisijskih jedinica stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije (SL L 302, 18.11.2010., str. 1.).”

(*)  
  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

*

Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

(*)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

*

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/250 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/250

---

P9_TA(2022)0247

Socijalni fond za klimatsku politiku ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 32/12)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Unija i njezine države članice stranke su Pariškog sporazuma, koji je potpisan u prosincu 2015. kao dio Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”) (28), a stupio je na snagu u studenome 2016. Na temelju tog sporazuma obvezne su ograničiti povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te uložiti napore u ograničavanje povišenja temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Unija i njezine države članice stranke su Pariškog sporazuma, koji je potpisan u prosincu 2015. kao dio Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”) (28), a stupio je na snagu u studenome 2016. Na temelju tog sporazuma obvezne su ograničiti povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te uložiti napore u ograničavanje povišenja temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.

| (1) | Unija i njezine države članice stranke su Pariškog sporazuma, koji je potpisan u prosincu 2015. kao dio Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”) (28), a stupio je na snagu u studenome 2016. Na temelju tog sporazuma obvezne su ograničiti povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te uložiti napore u ograničavanje povišenja temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.
  Donošenjem Klimatskog pakta iz Glasgowa stranke Pariškog sporazuma potvrdile su da bi se ograničavanjem povećanja globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. postrožiti svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u ambicijama u skladu sa zaključcima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). To bi trebalo napraviti na pravedan način te uz poštovanje načela zajedničkih ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti pojedinih stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti. |
| --- | --- |

(1)

Unija i njezine države članice stranke su Pariškog sporazuma, koji je potpisan u prosincu 2015. kao dio Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”) (28), a stupio je na snagu u studenome 2016. Na temelju tog sporazuma obvezne su ograničiti povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju te uložiti napore u ograničavanje povišenja temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.
  Donošenjem Klimatskog pakta iz Glasgowa stranke Pariškog sporazuma potvrdile su da bi se ograničavanjem povećanja globalne prosječne temperature na 1,5  oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. postrožiti svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u ambicijama u skladu sa zaključcima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). To bi trebalo napraviti na pravedan način te uz poštovanje načela zajedničkih ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti pojedinih stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Komunikacijom Komisije „Europski zeleni plan” (29) uspostavljena je nova strategija rasta, čiji je cilj preobraziti Uniju u održivo, pravednije i prosperitetnije društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova
  , a gospodarski rast neće biti povezan s upotrebom resursa
  . Komisija predlaže i da se zaštiti, očuva i poveća prirodni kapital Unije te da se zdravlje i dobrobit građana zaštite od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Naposljetku, Komisija smatra da bi ta tranzicija trebala biti pravedna i uključiva te da nitko ne smije biti zapostavljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Komunikacijom Komisije „Europski zeleni plan” (29) uspostavljena je nova strategija rasta, čiji je cilj preobraziti Uniju u održivo, pravednije i prosperitetnije društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova
  , a gospodarski rast neće biti povezan s upotrebom resursa
  . Komisija predlaže i da se zaštiti, očuva i poveća prirodni kapital Unije te da se zdravlje i dobrobit građana zaštite od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Naposljetku, Komisija smatra da bi ta tranzicija trebala biti pravedna i uključiva te da nitko ne smije biti zapostavljen.

| (2) | Komunikacijom Komisije „Europski zeleni plan” (29) uspostavljena je nova strategija rasta, čiji je cilj preobraziti Uniju u održivo,
  ravnopravnije,
  pravednije i prosperitetnije društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem
  najkasnije do
  2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Komisija predlaže i da se
  obnovi,
  zaštiti, očuva i poveća prirodni kapital Unije te da se zdravlje i dobrobit građana zaštite od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Naposljetku, Komisija smatra da bi ta tranzicija trebala biti pravedna i uključiva te da nitko ne smije biti zapostavljen. |
| --- | --- |

(2)

Komunikacijom Komisije „Europski zeleni plan” (29) uspostavljena je nova strategija rasta, čiji je cilj preobraziti Uniju u održivo,
  ravnopravnije,
  pravednije i prosperitetnije društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem
  najkasnije do
  2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Komisija predlaže i da se
  obnovi,
  zaštiti, očuva i poveća prirodni kapital Unije te da se zdravlje i dobrobit građana zaštite od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Naposljetku, Komisija smatra da bi ta tranzicija trebala biti pravedna i uključiva te da nitko ne smije biti zapostavljen.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (30) u pravo Unije ugrađuje se cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. Tom se uredbom utvrđuje obveza Unije u pogledu smanjenja emisija. Unija bi do 2030. trebala smanjiti emisije stakleničkih plinova, nakon što se odbije uklanjanje emisija stakleničkih plinova, za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. Svi gospodarski sektori trebali bi doprinositi postizanju tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (30) u pravo Unije ugrađuje se cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. Tom se uredbom utvrđuje obveza Unije u pogledu smanjenja emisija. Unija bi do 2030. trebala smanjiti emisije stakleničkih plinova, nakon što se odbije uklanjanje emisija stakleničkih plinova, za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. Svi gospodarski sektori trebali bi doprinositi postizanju tog cilja.

| (3) | Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (30) u pravo Unije ugrađuje se cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050. Tom se uredbom utvrđuje obveza Unije u pogledu smanjenja emisija. Unija bi do 2030. trebala smanjiti emisije stakleničkih plinova, nakon što se odbije uklanjanje emisija stakleničkih plinova, za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. Svi gospodarski sektori trebali bi doprinositi postizanju tog cilja. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (30) u pravo Unije ugrađuje se cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050. Tom se uredbom utvrđuje obveza Unije u pogledu smanjenja emisija. Unija bi do 2030. trebala smanjiti emisije stakleničkih plinova, nakon što se odbije uklanjanje emisija stakleničkih plinova, za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. Svi gospodarski sektori trebali bi doprinositi postizanju tog cilja.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Deklaracijom iz Porta od 8. svibnja 2021. ponovno je potvrđena obveza Europskog vijeća da radi na socijalnoj Europi i njegova odlučnost da nastavi produbljivati provedbu europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i nacionalnoj razini, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Deklaracijom iz Porta od 8. svibnja 2021. ponovno je potvrđena obveza Europskog vijeća da radi na socijalnoj Europi i njegova odlučnost da nastavi produbljivati provedbu europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i nacionalnoj razini, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

| (6) | Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava

   (1a)

  naglašava da je potrebno ojačati socijalna prava i europsku socijalnu dimenziju u svim politikama Unije kako je navedeno u Ugovorima, posebno u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
  Deklaracijom iz Porta od 8. svibnja 2021. ponovno je potvrđena obveza Europskog vijeća da radi na socijalnoj Europi
  kako bi osigurao pravednu tranziciju
  i njegova odlučnost da nastavi produbljivati
  konkretnu
  provedbu europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i nacionalnoj razini, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(6)

Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava

   (1a)

  naglašava da je potrebno ojačati socijalna prava i europsku socijalnu dimenziju u svim politikama Unije kako je navedeno u Ugovorima, posebno u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
  Deklaracijom iz Porta od 8. svibnja 2021. ponovno je potvrđena obveza Europskog vijeća da radi na socijalnoj Europi
  kako bi osigurao pravednu tranziciju
  i njegova odlučnost da nastavi produbljivati
  konkretnu
  provedbu europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i nacionalnoj razini, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Fondom bi se trebale podupirati samo aktivnosti i primatelji koji poštuju mjerodavno pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima u pogledu, među ostalim, plaća i radnih uvjeta, uključujući kolektivne ugovore, te kojima se promiču održiva i kvalitetna radna mjesta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Fondom bi se trebale podupirati samo aktivnosti i primatelji koji poštuju mjerodavno pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima u pogledu, među ostalim, plaća i radnih uvjeta, uključujući kolektivne ugovore, te kojima se promiču održiva i kvalitetna radna mjesta.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Da bi se provele obveze u pogledu klimatske neutralnosti, zakonodavstvo Unije u području klime i energije revidirano je i izmijenjeno kako bi se ubrzalo smanjivanje emisija stakleničkih plinova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Da bi se provele obveze u pogledu klimatske neutralnosti, zakonodavstvo Unije u području klime i energije revidirano je i izmijenjeno kako bi se ubrzalo smanjivanje emisija stakleničkih plinova.

| (7) | Da bi se provele obveze u pogledu klimatske neutralnosti, zakonodavstvo Unije u području klime i energije revidirano je i izmijenjeno kako bi se ubrzalo smanjivanje emisija stakleničkih plinova.
  Pravedna tranzicija u skladu s Programom UN-a do 2030. i europskim stupom socijalnih prava znači iskorjenjivanje energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u cijeloj Uniji. U tu bi svrhu novi Socijalni fond za klimatsku politiku trebao doprinijeti zaštiti i osnaživanju najugroženijih kućanstava. Posebnu pozornost potrebno je posvetiti tome da se osigura da ta kućanstva doista imaju koristi od provedbe različitih instrumenata financiranja, odnosno instrumenata koji su dostupni državama članicama, a koji uključuju kohezijske fondove, Mehanizam za oporavak i otpornost te prihode koji se trenutačno ostvaruju u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. Za ulaganja u obnovu zgrada, stvaranje kvalitetnih zelenih radnih mjesta kao i za razvoj potrebnih vještina za zelenu i digitalnu tranziciju, dekarbonizaciju prometnog sektora i veći pristup javnoj, zajedničkoj mekoj mobilnosti države članice trebaju koristiti dostupna sredstva. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se provele obveze u pogledu klimatske neutralnosti, zakonodavstvo Unije u području klime i energije revidirano je i izmijenjeno kako bi se ubrzalo smanjivanje emisija stakleničkih plinova.
  Pravedna tranzicija u skladu s Programom UN-a do 2030. i europskim stupom socijalnih prava znači iskorjenjivanje energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u cijeloj Uniji. U tu bi svrhu novi Socijalni fond za klimatsku politiku trebao doprinijeti zaštiti i osnaživanju najugroženijih kućanstava. Posebnu pozornost potrebno je posvetiti tome da se osigura da ta kućanstva doista imaju koristi od provedbe različitih instrumenata financiranja, odnosno instrumenata koji su dostupni državama članicama, a koji uključuju kohezijske fondove, Mehanizam za oporavak i otpornost te prihode koji se trenutačno ostvaruju u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. Za ulaganja u obnovu zgrada, stvaranje kvalitetnih zelenih radnih mjesta kao i za razvoj potrebnih vještina za zelenu i digitalnu tranziciju, dekarbonizaciju prometnog sektora i veći pristup javnoj, zajedničkoj mekoj mobilnosti države članice trebaju koristiti dostupna sredstva.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Te izmjene imaju različite gospodarske i socijalne učinke na različite sektore gospodarstva, građane i države članice. Konkretno,
  uključivanje emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje
  primjene Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31) trebalo bi dati dodatni gospodarski poticaj za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva i time ubrzati smanjenje emisija stakleničkih plinova. U kombinaciji s drugim mjerama time bi se srednjoročno do dugoročno
  trebali smanjiti troškovi za zgrade
  i 
  cestovni promet
  te bi se trebale pružiti nove mogućnosti za otvaranje radnih mjesta i ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Te izmjene imaju različite gospodarske i socijalne učinke na različite sektore gospodarstva, građane i države članice. Konkretno,
  uključivanje emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje
  primjene Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31) trebalo bi dati dodatni gospodarski poticaj za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva i time ubrzati smanjenje emisija stakleničkih plinova. U kombinaciji s drugim mjerama time bi se srednjoročno do dugoročno
  trebali smanjiti troškovi za zgrade
  i 
  cestovni promet
  te bi se trebale pružiti nove mogućnosti za otvaranje radnih mjesta i ulaganja.

| (8) | Te izmjene imaju različite gospodarske i socijalne učinke na različite sektore gospodarstva, građane i države članice. Konkretno,
  svakim proširenjem područja
  primjene Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31) trebalo bi dati dodatni gospodarski poticaj za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva i time ubrzati smanjenje emisija stakleničkih plinova. U kombinaciji s drugim mjerama time bi se srednjoročno do dugoročno
  trebalo doprinijeti uklanjanju energetskog siromaštva
  i 
  siromaštva u pogledu mobilnosti
  te bi se trebale pružiti nove mogućnosti za otvaranje
  kvalitetnih
  radnih mjesta i 
  održiva
  ulaganja
  , u potpunosti u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. Komisija bi trebala prikupljati podatke o socijalnom učinku pratećih mjera i načinu na koji te mjere utječu na različite države članice, regije i ranjive skupine kako bi se osigurao preventivni pristup u cilju smanjenja nejednakosti u pristupu održivoj i cjenovno pristupačnoj energiji i mobilnosti. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti skupinama u najnepovoljnijem položaju te kućanstvima izloženima energetskom siromaštvu i siromaštvu u području mobilnosti kako bi imali koristi od provedbe tih instrumenata financiranja i kako nitko ne bi bio zapostavljen. |
| --- | --- |

(8)

Te izmjene imaju različite gospodarske i socijalne učinke na različite sektore gospodarstva, građane i države članice. Konkretno,
  svakim proširenjem područja
  primjene Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31) trebalo bi dati dodatni gospodarski poticaj za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva i time ubrzati smanjenje emisija stakleničkih plinova. U kombinaciji s drugim mjerama time bi se srednjoročno do dugoročno
  trebalo doprinijeti uklanjanju energetskog siromaštva
  i 
  siromaštva u pogledu mobilnosti
  te bi se trebale pružiti nove mogućnosti za otvaranje
  kvalitetnih
  radnih mjesta i 
  održiva
  ulaganja
  , u potpunosti u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. Komisija bi trebala prikupljati podatke o socijalnom učinku pratećih mjera i načinu na koji te mjere utječu na različite države članice, regije i ranjive skupine kako bi se osigurao preventivni pristup u cilju smanjenja nejednakosti u pristupu održivoj i cjenovno pristupačnoj energiji i mobilnosti. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti skupinama u najnepovoljnijem položaju te kućanstvima izloženima energetskom siromaštvu i siromaštvu u području mobilnosti kako bi imali koristi od provedbe tih instrumenata financiranja i kako nitko ne bi bio zapostavljen.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Međutim, za financiranje
  tih
  ulaganja potrebna su sredstva. Osim toga, prije tih ulaganja troškovi kućanstava i korisnika usluga prijevoza za grijanje, hlađenje i kuhanje te cestovni promet vjerojatno će se povećati
  kad dobavljači goriva koji podliježu obvezama
  u 
  okviru trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet troškove ugljika prenesu na potrošače
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Međutim, za financiranje
  tih
  ulaganja potrebna su sredstva. Osim toga, prije tih ulaganja troškovi kućanstava i korisnika usluga prijevoza za grijanje, hlađenje i kuhanje te cestovni promet vjerojatno će se povećati
  kad dobavljači goriva koji podliježu obvezama
  u 
  okviru trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet troškove ugljika prenesu na potrošače
  .

| (9) | Međutim, za financiranje
  dostatnih, stabilnih i pravednih
  ulaganja potrebna su sredstva. Osim toga, prije tih ulaganja troškovi kućanstava i korisnika usluga prijevoza za grijanje, hlađenje i kuhanje te cestovni promet vjerojatno će se povećati
  zbog ruske vojne agresije, uzimajući
  u 
  obzir ovisnost država članica o uvezenim fosilnim gorivima
  . |
| --- | --- |

(9)

Međutim, za financiranje
  dostatnih, stabilnih i pravednih
  ulaganja potrebna su sredstva. Osim toga, prije tih ulaganja troškovi kućanstava i korisnika usluga prijevoza za grijanje, hlađenje i kuhanje te cestovni promet vjerojatno će se povećati
  zbog ruske vojne agresije, uzimajući
  u 
  obzir ovisnost država članica o uvezenim fosilnim gorivima
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Visoke cijene fosilnih goriva zbog kojih u sezoni grijanja 2021./2022. u nekim državama članicama dolazi do ekstremnih povećanja cijena, na koje dodatno utječu ovisnost o uvozu i geopolitičke napetosti, ponovno su stavile u fokus ovisnost Unije o uvezenim fosilnim gorivima za potrebe industrije i kućanstava, što ponajviše osjećaju najsiromašnija kućanstva. Ulaganja u mjere energetske učinkovitosti i u sustave za grijanje koji se temelje na obnovljivoj energiji, među ostalim one s električnim toplinskim crpkama, centralizirano grijanje i hlađenje te sudjelovanje u zajednicama energije iz obnovljivih izvora stoga su troškovno najučinkovitija metoda za smanjenje ovisnosti o uvozu i emisija, uz istodobno povećanje otpornosti EU-a. Programi financiranja trećih strana potrebni su, posebno za najsiromašnija kućanstva, kako bi se osigurala usklađenost s tim načelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Visoke cijene fosilnih goriva zbog kojih u sezoni grijanja 2021./2022. u nekim državama članicama dolazi do ekstremnih povećanja cijena, na koje dodatno utječu ovisnost o uvozu i geopolitičke napetosti, ponovno su stavile u fokus ovisnost Unije o uvezenim fosilnim gorivima za potrebe industrije i kućanstava, što ponajviše osjećaju najsiromašnija kućanstva. Ulaganja u mjere energetske učinkovitosti i u sustave za grijanje koji se temelje na obnovljivoj energiji, među ostalim one s električnim toplinskim crpkama, centralizirano grijanje i hlađenje te sudjelovanje u zajednicama energije iz obnovljivih izvora stoga su troškovno najučinkovitija metoda za smanjenje ovisnosti o uvozu i emisija, uz istodobno povećanje otpornosti EU-a. Programi financiranja trećih strana potrebni su, posebno za najsiromašnija kućanstva, kako bi se osigurala usklađenost s tim načelima.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9b) | Budući da će prelazak na čišću Europu imati gospodarski i socijalni učinak koji je teško procijeniti ex ante, mogu biti potrebna dodatna ulaganja, a time i financijska sredstva, kako bi se ispunila obveza u pogledu klimatske neutralnosti uz očuvanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9b)

Budući da će prelazak na čišću Europu imati gospodarski i socijalni učinak koji je teško procijeniti ex ante, mogu biti potrebna dodatna ulaganja, a time i financijska sredstva, kako bi se ispunila obveza u pogledu klimatske neutralnosti uz očuvanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9c) | Troškovi koje dobavljači goriva prenose na krajnje potrošače mogu biti različiti za svako poduzeće, regiju ili državu članicu. Komisija bi stoga trebala prikupljati podatke o udjelu troškova koje apsorbiraju dobavljači goriva i udjelu troškova koji se prenose na krajnje potrošače te bi o svojim nalazima trebala izvješćivati Europski parlament na godišnjoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9c)

Troškovi koje dobavljači goriva prenose na krajnje potrošače mogu biti različiti za svako poduzeće, regiju ili državu članicu. Komisija bi stoga trebala prikupljati podatke o udjelu troškova koje apsorbiraju dobavljači goriva i udjelu troškova koji se prenose na krajnje potrošače te bi o svojim nalazima trebala izvješćivati Europski parlament na godišnjoj razini.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9d) | U građevinskom sektoru sveobuhvatna reforma strukture zgrada dovela bi do manje potražnje za energijom, čime bi se učinkovitije uzelo u obzir stanovništvo u opasnosti od isključenosti koje je najviše pogođeno energetskim siromaštvom u Uniji. Također bi se suzbio trend mobilnosti kućanstava između ruralnih, prigradskih i gradskih područja te rijetko naseljenih područja, a time i moguće poskupljenje stanovanja te posljedične emisije stakleničkih plinova zbog povećanog korištenja privatnog prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9d)

U građevinskom sektoru sveobuhvatna reforma strukture zgrada dovela bi do manje potražnje za energijom, čime bi se učinkovitije uzelo u obzir stanovništvo u opasnosti od isključenosti koje je najviše pogođeno energetskim siromaštvom u Uniji. Također bi se suzbio trend mobilnosti kućanstava između ruralnih, prigradskih i gradskih područja te rijetko naseljenih područja, a time i moguće poskupljenje stanovanja te posljedične emisije stakleničkih plinova zbog povećanog korištenja privatnog prijevoza.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Povećanje cijene fosilnih
  goriva moglo bi nerazmjerno utjecati na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza koji veći dio svojih dohodaka troše na energiju i prijevoz, a koji u određenim regijama nemaju pristup alternativnim, cjenovno pristupačnim rješenjima u pogledu mobilnosti i prijevoza te kojima možda nedostaju financijska sredstva za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Povećanje cijene fosilnih
  goriva moglo bi nerazmjerno utjecati na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza koji veći dio svojih dohodaka troše na energiju i prijevoz, a koji u određenim regijama nemaju pristup alternativnim, cjenovno pristupačnim rješenjima u pogledu mobilnosti i prijevoza te kojima možda nedostaju financijska sredstva za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva.

| (10) | Prijelaz prema klimatskoj neutralnosti, uključujući povećanje cijena
  goriva moglo bi nerazmjerno utjecati na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća
  , mala i srednja poduzeća (MSP)
  i korisnike usluga prijevoza koji veći dio svojih dohodaka troše na energiju i prijevoz, a koji u određenim regijama
  , među ostalim u ruralnim, otočnim, planinskim, udaljenim i manje dostupnim područjima ili manje razvijenim regijama ili teritorijima, uključujući manje razvijena prigradska područja,
  nemaju pristup alternativnim, cjenovno pristupačnim rješenjima u pogledu mobilnosti i prijevoza te kojima možda nedostaju financijska sredstva za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva. |
| --- | --- |

(10)

Prijelaz prema klimatskoj neutralnosti, uključujući povećanje cijena
  goriva moglo bi nerazmjerno utjecati na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća
  , mala i srednja poduzeća (MSP)
  i korisnike usluga prijevoza koji veći dio svojih dohodaka troše na energiju i prijevoz, a koji u određenim regijama
  , među ostalim u ruralnim, otočnim, planinskim, udaljenim i manje dostupnim područjima ili manje razvijenim regijama ili teritorijima, uključujući manje razvijena prigradska područja,
  nemaju pristup alternativnim, cjenovno pristupačnim rješenjima u pogledu mobilnosti i prijevoza te kojima možda nedostaju financijska sredstva za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Stoga bi se dio prihoda ostvarenih uključivanjem zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ trebao upotrebljavati za
  odgovor
  na socijalne učinke nastale uslijed tog uključivanja kako bi tranzicija bila pravedna i uključiva i kako nitko ne bi bio zapostavljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Stoga bi se dio prihoda ostvarenih uključivanjem zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ trebao upotrebljavati za
  odgovor
  na socijalne učinke nastale uslijed tog uključivanja kako bi tranzicija bila pravedna i uključiva i kako nitko ne bi bio zapostavljen.

| (11) | Stoga bi se dio prihoda ostvarenih uključivanjem zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ trebao upotrebljavati
  kao izvor vlastitih sredstava
  za
  financiranje proračuna Unije kao općeg prihoda, u skladu s pravno obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020.

   (1a)

  („Međuinstitucijski sporazum”) kojim se utvrđuje plan za uvođenje novih vlastitih sredstava, čime se proračunu Unije pružaju sredstva za doprinos odgovoru
  na socijalne učinke nastale uslijed tog uključivanja kako bi tranzicija bila pravedna i uključiva i kako nitko ne bi bio zapostavljen.
  U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom, skup novih vlastitih sredstava trebao bi se uvesti do 1. siječnja 2023. Zelena vlastita sredstva način su usklađivanja proračuna Unije s prioritetima javnih politika Unije, a time i pružanja dodane vrijednosti Unije, te bi se trebala koristiti za doprinos ciljevima uključivanja klimatskih prioriteta u politike, otplati duga u okviru instrumenta Next Generation EU i otpornosti proračuna Unije u pogledu njegove uloge kao instrumenta za ulaganja i jamstva. |
| --- | --- |

(11)

Stoga bi se dio prihoda ostvarenih uključivanjem zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ trebao upotrebljavati
  kao izvor vlastitih sredstava
  za
  financiranje proračuna Unije kao općeg prihoda, u skladu s pravno obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020.

   (1a)

  („Međuinstitucijski sporazum”) kojim se utvrđuje plan za uvođenje novih vlastitih sredstava, čime se proračunu Unije pružaju sredstva za doprinos odgovoru
  na socijalne učinke nastale uslijed tog uključivanja kako bi tranzicija bila pravedna i uključiva i kako nitko ne bi bio zapostavljen.
  U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom, skup novih vlastitih sredstava trebao bi se uvesti do 1. siječnja 2023. Zelena vlastita sredstva način su usklađivanja proračuna Unije s prioritetima javnih politika Unije, a time i pružanja dodane vrijednosti Unije, te bi se trebala koristiti za doprinos ciljevima uključivanja klimatskih prioriteta u politike, otplati duga u okviru instrumenta Next Generation EU i otpornosti proračuna Unije u pogledu njegove uloge kao instrumenta za ulaganja i jamstva.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Mogle bi biti potrebne daljnje fiskalne ili poticajne mjere kako bi se pružila potpora ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima, malim poduzećima ili korisnicima usluga prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Mogle bi biti potrebne daljnje fiskalne ili poticajne mjere kako bi se pružila potpora ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima, malim poduzećima ili korisnicima usluga prijevoza.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | To je još važnije s obzirom na postojeće razine energetskog siromaštva. Energetsko siromaštvo situacija je u kojoj kućanstva nemaju pristup osnovnim energetskim uslugama
  kao što su
  hlađenje,
  s obzirom
  na
  porast temperature
  , i 
  grijanje
  . Oko 34 milijuna Europljana izjavila su da ne mogu primjereno zagrijati svoj dom 2018., a u okviru ankete na razini EU-a iz 2019. (32)6,9  % stanovništva Unije reklo je da si ne može priuštiti dovoljno grijanje svojeg doma. Opservatorij za energetsko siromaštvo općenito procjenjuje da je više od 50 milijuna kućanstava u Europskoj uniji pogođeno energetskim siromaštvom. Energetsko siromaštvo stoga je velik problem za Uniju. Dok socijalne tarife ili izravna potpora dohotku mogu pružiti trenutno olakšanje
  kućanstvima koja se suočavaju
  s energetskim siromaštvom, samo ciljane strukturne mjere,
  posebice energetska obnova
  , mogu pružiti trajna rješenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

To je još važnije s obzirom na postojeće razine energetskog siromaštva. Energetsko siromaštvo situacija je u kojoj kućanstva nemaju pristup osnovnim energetskim uslugama
  kao što su
  hlađenje,
  s obzirom
  na
  porast temperature
  , i 
  grijanje
  . Oko 34 milijuna Europljana izjavila su da ne mogu primjereno zagrijati svoj dom 2018., a u okviru ankete na razini EU-a iz 2019. (32)6,9  % stanovništva Unije reklo je da si ne može priuštiti dovoljno grijanje svojeg doma. Opservatorij za energetsko siromaštvo općenito procjenjuje da je više od 50 milijuna kućanstava u Europskoj uniji pogođeno energetskim siromaštvom. Energetsko siromaštvo stoga je velik problem za Uniju. Dok socijalne tarife ili izravna potpora dohotku mogu pružiti trenutno olakšanje
  kućanstvima koja se suočavaju
  s energetskim siromaštvom, samo ciljane strukturne mjere,
  posebice energetska obnova
  , mogu pružiti trajna rješenja.

| (12) | To je još važnije s obzirom na postojeće razine energetskog siromaštva. Energetsko siromaštvo situacija je u kojoj kućanstva nemaju pristup osnovnim energetskim uslugama
  kojima se podupire pristojan životni standard i zdravlje, uključujući odgovarajuće grijanje,
  hlađenje,
  rasvjetu i energiju za napajanje uređaja i u okviru relevantne postojeće socijalne politike i drugih relevantnih politika, često zbog toga što
  na
  troškove za energiju odlazi velik dio njihovog raspoloživog dohotka i to zbog kombinacije čimbenika
  ,
  uključujući niska primanja, visoke cijene energije
  i 
  fond zgrada niske kvalitete i loše energetske učinkovitosti
  . Oko 34 milijuna Europljana izjavila su da ne mogu primjereno zagrijati svoj dom 2018., a u okviru ankete na razini EU-a iz 2019. (32)6,9  % stanovništva Unije reklo je da si ne može priuštiti dovoljno grijanje svojeg doma. Opservatorij za energetsko siromaštvo općenito procjenjuje da je više od 50 milijuna kućanstava u Europskoj uniji pogođeno energetskim siromaštvom. Energetsko siromaštvo stoga je velik problem za Uniju.
  Unatoč tome što je riječ o važnom problemu koji je već više od desetljeća priznat u okviru raznih inicijativa, zakonodavstva i smjernica, na razini Unije još uvijek ne postoji standardna definicija energetskog siromaštva i samo je trećina država članica uspostavila nacionalnu definiciju energetskog siromaštva. Zbog toga trenutačno u Uniji nisu dostupni transparentni i usporedivi podaci o energetskom siromaštvu, što ometa sposobnost učinkovitog praćenja i procjenjivanja energetskog siromaštva. Stoga bi trebalo utvrditi definiciju na razini Unije kako bi se djelotvorno radilo na rješavanju problema energetskog siromaštva i mjerio napredak u svim državama članicama.
  Dok socijalne tarife ili izravna potpora dohotku mogu pružiti trenutno olakšanje
  u kućanstvima suočenima
  s energetskim siromaštvom, samo ciljane strukturne mjere,
  primjena načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, postavljanje dodatnih obnovljivih izvora energije, među ostalim u okviru projekata pod vodstvom zajednice, kao i mjere informiranja i podizanja svijesti usmjerene na kućanstva, naročito doprinosi za energetsku obnovu kojima se pridonosi zahtjevu za obnovu utvrđenom u Direktivi 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka)
  , mogu pružiti trajna rješenja
  i učinkovito pomoći u borbi protiv energetskog siromaštva
  . |
| --- | --- |

(12)

To je još važnije s obzirom na postojeće razine energetskog siromaštva. Energetsko siromaštvo situacija je u kojoj kućanstva nemaju pristup osnovnim energetskim uslugama
  kojima se podupire pristojan životni standard i zdravlje, uključujući odgovarajuće grijanje,
  hlađenje,
  rasvjetu i energiju za napajanje uređaja i u okviru relevantne postojeće socijalne politike i drugih relevantnih politika, često zbog toga što
  na
  troškove za energiju odlazi velik dio njihovog raspoloživog dohotka i to zbog kombinacije čimbenika
  ,
  uključujući niska primanja, visoke cijene energije
  i 
  fond zgrada niske kvalitete i loše energetske učinkovitosti
  . Oko 34 milijuna Europljana izjavila su da ne mogu primjereno zagrijati svoj dom 2018., a u okviru ankete na razini EU-a iz 2019. (32)6,9  % stanovništva Unije reklo je da si ne može priuštiti dovoljno grijanje svojeg doma. Opservatorij za energetsko siromaštvo općenito procjenjuje da je više od 50 milijuna kućanstava u Europskoj uniji pogođeno energetskim siromaštvom. Energetsko siromaštvo stoga je velik problem za Uniju.
  Unatoč tome što je riječ o važnom problemu koji je već više od desetljeća priznat u okviru raznih inicijativa, zakonodavstva i smjernica, na razini Unije još uvijek ne postoji standardna definicija energetskog siromaštva i samo je trećina država članica uspostavila nacionalnu definiciju energetskog siromaštva. Zbog toga trenutačno u Uniji nisu dostupni transparentni i usporedivi podaci o energetskom siromaštvu, što ometa sposobnost učinkovitog praćenja i procjenjivanja energetskog siromaštva. Stoga bi trebalo utvrditi definiciju na razini Unije kako bi se djelotvorno radilo na rješavanju problema energetskog siromaštva i mjerio napredak u svim državama članicama.
  Dok socijalne tarife ili izravna potpora dohotku mogu pružiti trenutno olakšanje
  u kućanstvima suočenima
  s energetskim siromaštvom, samo ciljane strukturne mjere,
  primjena načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, postavljanje dodatnih obnovljivih izvora energije, među ostalim u okviru projekata pod vodstvom zajednice, kao i mjere informiranja i podizanja svijesti usmjerene na kućanstva, naročito doprinosi za energetsku obnovu kojima se pridonosi zahtjevu za obnovu utvrđenom u Direktivi 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka)
  , mogu pružiti trajna rješenja
  i učinkovito pomoći u borbi protiv energetskog siromaštva
  .

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Kad je riječ o sektoru zgrada, sveobuhvatna obnova zgrada koja se temelji na mjerama usmjerenima na poboljšanje energetske učinkovitosti stavljanjem fokusa na sve elemente zgrade dovela bi do smanjenja potrošnje energije za svako kućanstvo, što bi se odrazilo u količini uštede novca u kućanstvima, te bi posljedično pružila sredstvo za borbu protiv energetskog siromaštva. Budućom revizijom Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća uspostavili bi se temelji za postizanje tih ciljeva pa bi je stoga trebalo uzeti u obzir pri provedbi fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Kad je riječ o sektoru zgrada, sveobuhvatna obnova zgrada koja se temelji na mjerama usmjerenima na poboljšanje energetske učinkovitosti stavljanjem fokusa na sve elemente zgrade dovela bi do smanjenja potrošnje energije za svako kućanstvo, što bi se odrazilo u količini uštede novca u kućanstvima, te bi posljedično pružila sredstvo za borbu protiv energetskog siromaštva. Budućom revizijom Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća uspostavili bi se temelji za postizanje tih ciljeva pa bi je stoga trebalo uzeti u obzir pri provedbi fonda.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12b) | Posebnu pozornost treba posvetiti najmoprimcima na tržištu privatnog najma. U takve stanoprimce ubrajaju se ranjiva kućanstva pogođena energetskim siromaštvom ili kućanstva kojima prijeti energetsko siromaštvo, uključujući ona s nižim srednjim dohotkom, na koja znatno cjenovno utječu povećanja troškova grijanja ili podizanje cijena stanarine nakon obnove, no koja nisu u mogućnosti obnoviti zgradu u kojoj su smještena. Stoga bi države članice u okviru svojih socijalnih planova za klimatsku politiku, uz savjetovanje sa stanodavcima, privatnim sektorom i relevantnim lokalnim tijelima te organizacijama civilnog društva, trebale osmisliti energetski učinkovite, zelene mjere socijalnog stanovanja te posebne mjere i ulaganja za potporu ranjivim stanoprimcima na privatnom tržištu najma, na primjer razmatranjem nacionalnih programa ili programa vaučera namijenjenih stanoprimcima u privatnom sektoru najma nekretnina, kako bi se provele mjere obnove i doprinijelo klimatskim ciljevima Unije. Komisija bi u okviru izvješćivanja na dvogodišnjoj razini i evaluacije mjera i ulaganja koje provode države članice trebala procijeniti njihov učinak i djelotvornost u pogledu pružanja potpore ranjivim stanoprimcima na privatnom tržištu najma nekretnina. U slučaju da rezultati nisu pozitivni, Komisija bi, uz savjetovanje s državama članicama, predstavnicima privatnog tržišta najma i relevantnim lokalnim tijelima i organizacijama civilnog društva, u relevantnim slučajevima nakon te procjene trebala pokrenuti inicijativu za rješavanje pitanja ranjivih stanoprimaca na tržištu privatnih najamnina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12b)

Posebnu pozornost treba posvetiti najmoprimcima na tržištu privatnog najma. U takve stanoprimce ubrajaju se ranjiva kućanstva pogođena energetskim siromaštvom ili kućanstva kojima prijeti energetsko siromaštvo, uključujući ona s nižim srednjim dohotkom, na koja znatno cjenovno utječu povećanja troškova grijanja ili podizanje cijena stanarine nakon obnove, no koja nisu u mogućnosti obnoviti zgradu u kojoj su smještena. Stoga bi države članice u okviru svojih socijalnih planova za klimatsku politiku, uz savjetovanje sa stanodavcima, privatnim sektorom i relevantnim lokalnim tijelima te organizacijama civilnog društva, trebale osmisliti energetski učinkovite, zelene mjere socijalnog stanovanja te posebne mjere i ulaganja za potporu ranjivim stanoprimcima na privatnom tržištu najma, na primjer razmatranjem nacionalnih programa ili programa vaučera namijenjenih stanoprimcima u privatnom sektoru najma nekretnina, kako bi se provele mjere obnove i doprinijelo klimatskim ciljevima Unije. Komisija bi u okviru izvješćivanja na dvogodišnjoj razini i evaluacije mjera i ulaganja koje provode države članice trebala procijeniti njihov učinak i djelotvornost u pogledu pružanja potpore ranjivim stanoprimcima na privatnom tržištu najma nekretnina. U slučaju da rezultati nisu pozitivni, Komisija bi, uz savjetovanje s državama članicama, predstavnicima privatnog tržišta najma i relevantnim lokalnim tijelima i organizacijama civilnog društva, u relevantnim slučajevima nakon te procjene trebala pokrenuti inicijativu za rješavanje pitanja ranjivih stanoprimaca na tržištu privatnih najamnina.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12c) | Siromaštvo u pogledu mobilnosti nije dovoljno obrađivana tema, te jasne definicije ne postoje ni na razini Unije ni na nacionalnim razinama. Međutim, riječ je o problemu koji se mora što prije riješiti zbog sve većih zahtjeva za postupno ukidanje uporabe vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem, visokih cijena goriva i velike ovisnosti o dostupnosti prijevoza, pristupačnosti i troškova odlaska na posao ili svakodnevne potrebe za mobilnošću za one koji žive u ruralnim, otočnim, perifernim, planinskim, udaljenim i manje pristupačnim regijama ili područjima, uključujući slabije razvijena prigradska područja i najudaljenije regije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12c)

Siromaštvo u pogledu mobilnosti nije dovoljno obrađivana tema, te jasne definicije ne postoje ni na razini Unije ni na nacionalnim razinama. Međutim, riječ je o problemu koji se mora što prije riješiti zbog sve većih zahtjeva za postupno ukidanje uporabe vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem, visokih cijena goriva i velike ovisnosti o dostupnosti prijevoza, pristupačnosti i troškova odlaska na posao ili svakodnevne potrebe za mobilnošću za one koji žive u ruralnim, otočnim, perifernim, planinskim, udaljenim i manje pristupačnim regijama ili područjima, uključujući slabije razvijena prigradska područja i najudaljenije regije.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Stoga bi trebalo uspostaviti Socijalni fond za klimatsku politiku („Fond”) kako bi se državama članicama pružila sredstva za potporu njihovim politikama za odgovor na socijalne učinke
  trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet
  na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. To bi se osobito trebalo postići privremenom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima kroz povećanje energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanje boljeg pristupa mobilnosti i prijevozu s nultom i niskom stopom emisija u korist ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Stoga bi trebalo uspostaviti Socijalni fond za klimatsku politiku („Fond”) kako bi se državama članicama pružila sredstva za potporu njihovim politikama za odgovor na socijalne učinke
  trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet
  na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. To bi se osobito trebalo postići privremenom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima kroz povećanje energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanje boljeg pristupa mobilnosti i prijevozu s nultom i niskom stopom emisija u korist ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza.

| (13) | Stoga bi trebalo uspostaviti Socijalni fond za klimatsku politiku („Fond”) kako bi se državama članicama pružila sredstva za potporu njihovim politikama za odgovor na socijalne učinke
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući povećanja cijena ugljika
  na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. To bi se osobito trebalo postići privremenom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima kroz povećanje energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanje boljeg pristupa
  cjenovno pristupačnoj i učinkovitoj
  mobilnosti i prijevozu s nultom i niskom stopom emisija u korist ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza. |
| --- | --- |

(13)

Stoga bi trebalo uspostaviti Socijalni fond za klimatsku politiku („Fond”) kako bi se državama članicama pružila sredstva za potporu njihovim politikama za odgovor na socijalne učinke
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući povećanja cijena ugljika
  na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. To bi se osobito trebalo postići privremenom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima kroz povećanje energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanje boljeg pristupa
  cjenovno pristupačnoj i učinkovitoj
  mobilnosti i prijevozu s nultom i niskom stopom emisija u korist ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Budući da će ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnici prijevoza trebati dodatnu potporu u okviru zelene tranzicije svim državama članicama trebalo bi dodijeliti dostatnu i razmjernu financijsku pomoć. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Budući da će ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnici prijevoza trebati dodatnu potporu u okviru zelene tranzicije svim državama članicama trebalo bi dodijeliti dostatnu i razmjernu financijsku pomoć.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | U tu bi svrhu svaka država članica Komisiji trebala podnijeti socijalni plan za klimatsku politiku („Plan”). Ti bi planovi trebali imati dva cilja. Prvo,
  ranjivim kućanstvima
  ,
  mikropoduzećima
  i 
  korisnicima
  usluga prijevoza
  trebali
  bi
  osigurati potrebna sredstva
  za financiranje i provedbu ulaganja u energetsku učinkovitost, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja te u vozila i mobilnost s nultom i niskom stopom emisija. Drugo, tijekom prijelaznog razdoblja, dok se takva ulaganja ne provedu, trebali bi ublažiti učinak povećanja cijene fosilnih goriva na najranjivije skupine i time spriječiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  prijevoza
  . Planovi bi trebali imati komponentu ulaganja kojom se promiče dugoročno rješenje
  smanjenja
  ovisnosti o fosilnim gorivima
  , a mogli bi predvidjeti i druge mjere, uključujući privremenu izravnu potporu dohotku za kratkoročno ublažavanje štetnih učinaka na dohodak
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

U tu bi svrhu svaka država članica Komisiji trebala podnijeti socijalni plan za klimatsku politiku („Plan”). Ti bi planovi trebali imati dva cilja. Prvo,
  ranjivim kućanstvima
  ,
  mikropoduzećima
  i 
  korisnicima
  usluga prijevoza
  trebali
  bi
  osigurati potrebna sredstva
  za financiranje i provedbu ulaganja u energetsku učinkovitost, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja te u vozila i mobilnost s nultom i niskom stopom emisija. Drugo, tijekom prijelaznog razdoblja, dok se takva ulaganja ne provedu, trebali bi ublažiti učinak povećanja cijene fosilnih goriva na najranjivije skupine i time spriječiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  prijevoza
  . Planovi bi trebali imati komponentu ulaganja kojom se promiče dugoročno rješenje
  smanjenja
  ovisnosti o fosilnim gorivima
  , a mogli bi predvidjeti i druge mjere, uključujući privremenu izravnu potporu dohotku za kratkoročno ublažavanje štetnih učinaka na dohodak
  .

| (14) | U tu bi svrhu svaka država članica Komisiji trebala podnijeti socijalni plan za klimatsku politiku („Plan”). Ti bi planovi trebali
  pridonijeti provedbi načelâ europskog stupa socijalnih prava i postizanju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, istovremeno osiguravajući da nitko ne bude zapostavljen, te
  imati dva cilja. Prvo,
  trebalo bi u suradnji s lokalnim i regionalnim tijelima
  ,
  socijalnim partnerima i civilnim društvom, utvrditi
  i 
  obilježiti na karti ranjiva kućanstva suočena s energetskim siromaštvom ili siromaštvom u pogledu mobilnosti, ranjiva mikropoduzeća i ranjive korisnike
  usluga prijevoza
  koje
  bi
  trebalo uključiti kao korisnike sredstava potrebnih
  za financiranje i provedbu ulaganja u energetsku učinkovitost, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja te u vozila i mobilnost s nultom i niskom stopom emisija.
  Države članice trebale bi zajamčiti provođenje detaljne analize, u suradnji s lokalnim i regionalnim tijelima, gospodarskim i socijalnim partnerima i civilnim društvom, o glavnim uzrocima energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti na svojim područjima. Planovi bi trebali odrediti i ciljne vrijednosti i ciljeve za smanjenje broja kućanstava u energetskom siromaštvu i siromaštvu u pogledu mobilnosti, posebno ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza.
  Drugo, tijekom prijelaznog razdoblja, dok se takva ulaganja ne provedu, trebali bi ublažiti učinak povećanja cijene fosilnih goriva na najranjivije skupine i time spriječiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  mobilnosti
  . Planovi bi trebali imati komponentu ulaganja kojom se promiče dugoročno rješenje
  postupnog rješavanja
  ovisnosti o fosilnim gorivima
  nadopunjeno privremenom izravnom potporom dohotku za kratkoročno ublažavanje štetnih učinaka na dohodak. Tim bi se planovima također trebalo jamčiti da će se u obzir uzeti mjere koje su već provedene na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(14)

U tu bi svrhu svaka država članica Komisiji trebala podnijeti socijalni plan za klimatsku politiku („Plan”). Ti bi planovi trebali
  pridonijeti provedbi načelâ europskog stupa socijalnih prava i postizanju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, istovremeno osiguravajući da nitko ne bude zapostavljen, te
  imati dva cilja. Prvo,
  trebalo bi u suradnji s lokalnim i regionalnim tijelima
  ,
  socijalnim partnerima i civilnim društvom, utvrditi
  i 
  obilježiti na karti ranjiva kućanstva suočena s energetskim siromaštvom ili siromaštvom u pogledu mobilnosti, ranjiva mikropoduzeća i ranjive korisnike
  usluga prijevoza
  koje
  bi
  trebalo uključiti kao korisnike sredstava potrebnih
  za financiranje i provedbu ulaganja u energetsku učinkovitost, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja te u vozila i mobilnost s nultom i niskom stopom emisija.
  Države članice trebale bi zajamčiti provođenje detaljne analize, u suradnji s lokalnim i regionalnim tijelima, gospodarskim i socijalnim partnerima i civilnim društvom, o glavnim uzrocima energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti na svojim područjima. Planovi bi trebali odrediti i ciljne vrijednosti i ciljeve za smanjenje broja kućanstava u energetskom siromaštvu i siromaštvu u pogledu mobilnosti, posebno ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza.
  Drugo, tijekom prijelaznog razdoblja, dok se takva ulaganja ne provedu, trebali bi ublažiti učinak povećanja cijene fosilnih goriva na najranjivije skupine i time spriječiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  mobilnosti
  . Planovi bi trebali imati komponentu ulaganja kojom se promiče dugoročno rješenje
  postupnog rješavanja
  ovisnosti o fosilnim gorivima
  nadopunjeno privremenom izravnom potporom dohotku za kratkoročno ublažavanje štetnih učinaka na dohodak. Tim bi se planovima također trebalo jamčiti da će se u obzir uzeti mjere koje su već provedene na nacionalnoj razini.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Radnici u građevinarstvu i sektoru obnove posebno su izloženi azbestu. Stoga su potrebni zahtjevi za obvezno provjeravanje, registraciju i uklanjanje azbesta i drugih opasnih tvari prije početka bilo kakvih radova obnove. Energetska obnova trebala bi biti prilika za sigurno uklanjanje azbesta iz zgrada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Radnici u građevinarstvu i sektoru obnove posebno su izloženi azbestu. Stoga su potrebni zahtjevi za obvezno provjeravanje, registraciju i uklanjanje azbesta i drugih opasnih tvari prije početka bilo kakvih radova obnove. Energetska obnova trebala bi biti prilika za sigurno uklanjanje azbesta iz zgrada.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14b) | Planovi koje podnose države članice trebali bi uključivati mjere za pružanje informacijske potpore, izgradnje kapaciteta i osposobljavanja potrebnih za provedbu ulaganja i mjera namijenjenih smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima kroz povećanje energetske učinkovitosti zgrada i povećan pristup energiji iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje zgrada, kao i za omogućavanje boljeg pristupa održivoj mobilnosti i uslugama prijevoza, uključujući potrebnu infrastrukturu i uvođenje punionica za električna vozila. Planovima bi također trebalo rješavati nedostatak radne snage potrebne za sve faze zelene tranzicije, posebno na radnim mjestima povezanim s obnovom zgrada i integracijom energije iz obnovljivih izvora, kao i sa uzajamnim radom i radom u zajednici usmjerenim na borbu protiv energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14b)

Planovi koje podnose države članice trebali bi uključivati mjere za pružanje informacijske potpore, izgradnje kapaciteta i osposobljavanja potrebnih za provedbu ulaganja i mjera namijenjenih smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima kroz povećanje energetske učinkovitosti zgrada i povećan pristup energiji iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje zgrada, kao i za omogućavanje boljeg pristupa održivoj mobilnosti i uslugama prijevoza, uključujući potrebnu infrastrukturu i uvođenje punionica za električna vozila. Planovima bi također trebalo rješavati nedostatak radne snage potrebne za sve faze zelene tranzicije, posebno na radnim mjestima povezanim s obnovom zgrada i integracijom energije iz obnovljivih izvora, kao i sa uzajamnim radom i radom u zajednici usmjerenim na borbu protiv energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Države članice, uz savjetovanje s tijelima na regionalnoj razini, u najboljoj su poziciji da oblikuju i provedu planove koji su prilagođeni i usmjereni na njihove lokalne, regionalne i nacionalne okolnosti u okviru svojih postojećih politika u relevantnim područjima i planirane upotrebe drugih relevantnih fondova EU-a. Na taj se način najbolje može poštovati velika raznolikost situacija, specifično znanje lokalnih i regionalnih uprava, istraživanja i inovacije te industrijski odnosi i strukture socijalnog dijaloga, kao i nacionalne tradicije te doprinijeti učinkovitosti i djelotvornosti cjelokupne podrške ranjivim skupinama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Države članice, uz savjetovanje s tijelima na regionalnoj razini, u najboljoj su poziciji da oblikuju i provedu planove koji su prilagođeni i usmjereni na njihove lokalne, regionalne i nacionalne okolnosti u okviru svojih postojećih politika u relevantnim područjima i planirane upotrebe drugih relevantnih fondova EU-a. Na taj se način najbolje može poštovati velika raznolikost situacija, specifično znanje lokalnih i regionalnih uprava, istraživanja i inovacije te industrijski odnosi i strukture socijalnog dijaloga, kao i nacionalne tradicije te doprinijeti učinkovitosti i djelotvornosti cjelokupne podrške ranjivim skupinama.

| (15) | Države članice, uz
  značajno
  savjetovanje s tijelima na
  lokalnoj i
  regionalnoj razini
  , gospodarskim i socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva
  , u najboljoj su poziciji da oblikuju i provedu planove koji su prilagođeni i usmjereni na njihove lokalne, regionalne i nacionalne okolnosti u okviru svojih postojećih politika u relevantnim područjima i planirane upotrebe drugih relevantnih fondova EU-a. Na taj se način najbolje može poštovati velika raznolikost situacija, specifično znanje lokalnih i regionalnih uprava,
  gospodarskih i socijalnih partnera, relevantnih organizacija civilnog društva,
  istraživanja i inovacije te industrijski odnosi i strukture socijalnog dijaloga, kao i nacionalne tradicije te doprinijeti učinkovitosti i djelotvornosti cjelokupne podrške ranjivim skupinama
  i proširenju projekata koje su razvila lokalna i regionalna tijela, socijalni partneri i socioekonomski akteri
  . |
| --- | --- |

(15)

Države članice, uz
  značajno
  savjetovanje s tijelima na
  lokalnoj i
  regionalnoj razini
  , gospodarskim i socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva
  , u najboljoj su poziciji da oblikuju i provedu planove koji su prilagođeni i usmjereni na njihove lokalne, regionalne i nacionalne okolnosti u okviru svojih postojećih politika u relevantnim područjima i planirane upotrebe drugih relevantnih fondova EU-a. Na taj se način najbolje može poštovati velika raznolikost situacija, specifično znanje lokalnih i regionalnih uprava,
  gospodarskih i socijalnih partnera, relevantnih organizacija civilnog društva,
  istraživanja i inovacije te industrijski odnosi i strukture socijalnog dijaloga, kao i nacionalne tradicije te doprinijeti učinkovitosti i djelotvornosti cjelokupne podrške ranjivim skupinama
  i proširenju projekata koje su razvila lokalna i regionalna tijela, socijalni partneri i socioekonomski akteri
  .

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Planovi bi trebali biti osmišljeni na sveobuhvatan način, a da se njima istodobno sprječava prekomjerno administrativno opterećenje. Stoga bi od država članica trebalo zahtijevati da pri izradi i provedbi planova, kako je opisano, djeluju sveobuhvatno, izbjegavajući pritom bilo kakvu nepotrebnu složenost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Planovi bi trebali biti osmišljeni na sveobuhvatan način, a da se njima istodobno sprječava prekomjerno administrativno opterećenje. Stoga bi od država članica trebalo zahtijevati da pri izradi i provedbi planova, kako je opisano, djeluju sveobuhvatno, izbjegavajući pritom bilo kakvu nepotrebnu složenost.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Za pravednu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti ključno je da mjere i ulaganja budu posebno usmjereni na energetski siromašna ili ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. Mjere potpore za promicanje smanjenja emisija stakleničkih plinova trebale bi pomoći državama članicama da odgovore na socijalne učinke
  nastale zbog trgovanja emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Za pravednu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti ključno je da mjere i ulaganja budu posebno usmjereni na energetski siromašna ili ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. Mjere potpore za promicanje smanjenja emisija stakleničkih plinova trebale bi pomoći državama članicama da odgovore na socijalne učinke
  nastale zbog trgovanja emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa
  .

| (16) | Za pravednu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti ključno je da mjere i ulaganja budu posebno usmjereni na energetski siromašna ili ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. Mjere potpore za promicanje smanjenja emisija stakleničkih plinova trebale bi pomoći državama članicama da odgovore na socijalne učinke
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući socijalne učinke viših cijena goriva
  . |
| --- | --- |

(16)

Za pravednu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti ključno je da mjere i ulaganja budu posebno usmjereni na energetski siromašna ili ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. Mjere potpore za promicanje smanjenja emisija stakleničkih plinova trebale bi pomoći državama članicama da odgovore na socijalne učinke
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući socijalne učinke viših cijena goriva
  .

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Dok se ne ostvari učinak tih ulaganja na smanjenje troškova i emisija, dobro usmjerena izravna potpora dohotku za
  najranjivije skupine
  pridonijela bi
  pravednoj tranziciji
  . Takvu bi potporu trebalo smatrati privremenom mjerom koja prati dekarbonizaciju stambenog i prometnog sektora. Ona ne bi bila trajna jer se njome ne rješavaju temeljni uzroci energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu
  prijevoza
  . Takva potpora trebala bi
  se odnositi samo na izravne učinke uključivanja zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ, a ne na izdatke za električnu energiju ili grijanje povezane s uključivanjem proizvodnje električne i toplinske energije u područje primjene te direktive. Prihvatljivost za takvu izravnu potporu dohotku trebala bi biti vremenski ograničena
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Dok se ne ostvari učinak tih ulaganja na smanjenje troškova i emisija, dobro usmjerena izravna potpora dohotku za
  najranjivije skupine
  pridonijela bi
  pravednoj tranziciji
  . Takvu bi potporu trebalo smatrati privremenom mjerom koja prati dekarbonizaciju stambenog i prometnog sektora. Ona ne bi bila trajna jer se njome ne rješavaju temeljni uzroci energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu
  prijevoza
  . Takva potpora trebala bi
  se odnositi samo na izravne učinke uključivanja zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ, a ne na izdatke za električnu energiju ili grijanje povezane s uključivanjem proizvodnje električne i toplinske energije u područje primjene te direktive. Prihvatljivost za takvu izravnu potporu dohotku trebala bi biti vremenski ograničena
  .

| (17) | Izravna potpora dohotku u kombinaciji s dugotrajnim mjerama strukturnih ulaganja usmjerenima na iste korisnike doprinijet će postizanju ciljeva Fonda.
  Dok se ne ostvari učinak tih ulaganja na smanjenje troškova i emisija, dobro usmjerena, izravna potpora dohotku za
  osobe koje žive u kućanstvima koja se nalaze u energetskom siromaštvu ili u siromaštvu u pogledu mobilnosti
  pridonijela bi
  smanjenju troškova energije i mobilnosti te podržala pravednu tranziciju u iščekivanju provedbe dodatnih strukturnih ulaganja
  . Takvu bi potporu trebalo smatrati privremenom mjerom koja prati dekarbonizaciju stambenog i prometnog sektora. Ona ne bi bila trajna jer se njome ne rješavaju temeljni uzroci energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu
  mobilnosti
  . Takva
  izravna
  potpora
  dohotku
  trebala bi
  biti ograničena na najviše 40 % ukupnog procijenjenog troška svakog plana za razdoblje 2024. – 2027. i trebala bi se utvrditi za razdoblje 2028. – 2032. u skladu s procjenom Komisije u pogledu učinkovitosti, dodane vrijednosti, kontinuirane relevantnosti i potrebne razine izravne potpore dohotku s obzirom na napredak i učinak provedbe strukturnih ulaganja i mjera, s ciljem postupnog ukidanja takve potpore do kraja 2032
  . |
| --- | --- |

(17)

Izravna potpora dohotku u kombinaciji s dugotrajnim mjerama strukturnih ulaganja usmjerenima na iste korisnike doprinijet će postizanju ciljeva Fonda.
  Dok se ne ostvari učinak tih ulaganja na smanjenje troškova i emisija, dobro usmjerena, izravna potpora dohotku za
  osobe koje žive u kućanstvima koja se nalaze u energetskom siromaštvu ili u siromaštvu u pogledu mobilnosti
  pridonijela bi
  smanjenju troškova energije i mobilnosti te podržala pravednu tranziciju u iščekivanju provedbe dodatnih strukturnih ulaganja
  . Takvu bi potporu trebalo smatrati privremenom mjerom koja prati dekarbonizaciju stambenog i prometnog sektora. Ona ne bi bila trajna jer se njome ne rješavaju temeljni uzroci energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu
  mobilnosti
  . Takva
  izravna
  potpora
  dohotku
  trebala bi
  biti ograničena na najviše 40 % ukupnog procijenjenog troška svakog plana za razdoblje 2024. – 2027. i trebala bi se utvrditi za razdoblje 2028. – 2032. u skladu s procjenom Komisije u pogledu učinkovitosti, dodane vrijednosti, kontinuirane relevantnosti i potrebne razine izravne potpore dohotku s obzirom na napredak i učinak provedbe strukturnih ulaganja i mjera, s ciljem postupnog ukidanja takve potpore do kraja 2032
  .

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Ranjiva kućanstva, ranjivi korisnici prijevoza i ranjiva mikropoduzeća trebali bi biti obaviješteni o postojanju potpore iz Fonda i načinima na koje mogu doći do potpore iz tog fonda. Stoga je potrebno osigurati ciljane i cjenovno pristupačne programe informiranja, obrazovanja, podizanja razine osviještenosti i savjetovanja o troškovno učinkovitim mjerama i ulaganjima te o dostupnoj potpori. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Ranjiva kućanstva, ranjivi korisnici prijevoza i ranjiva mikropoduzeća trebali bi biti obaviješteni o postojanju potpore iz Fonda i načinima na koje mogu doći do potpore iz tog fonda. Stoga je potrebno osigurati ciljane i cjenovno pristupačne programe informiranja, obrazovanja, podizanja razine osviještenosti i savjetovanja o troškovno učinkovitim mjerama i ulaganjima te o dostupnoj potpori.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17b) | Fond bi trebao biti u skladu s obvezom Unije prema Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom i ne bi trebao podržavati mjere ili ulaganja koja doprinose segregaciji ili socijalnoj isključenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17b)

Fond bi trebao biti u skladu s obvezom Unije prema Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom i ne bi trebao podržavati mjere ili ulaganja koja doprinose segregaciji ili socijalnoj isključenosti.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma i obvezama u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, mjere iz ove Uredbe trebale bi doprinositi postizanju cilja da 30 %
  svih
  rashoda u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. bude namijenjeno
  za integriranje
  klimatskih ciljeva te ambiciji
  usmjeravanja
  10 % godišnje potrošnje 2026. i 2027. na ciljeve bioraznolikosti, uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. U tu bi se svrhu metodologija utvrđena u Prilogu II. Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (33) trebala upotrebljavati za označivanje rashoda Fonda. Fond bi trebao podupirati aktivnosti kojima se u potpunosti poštuju
  klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te bi trebao biti
  u skladu s 
  načelom nenanošenja bitne štete u smislu članka 17
  . Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (34). U planove bi trebalo uključiti samo takve mjere i ulaganja. U pravilu bi trebalo smatrati da mjere izravne potpore dohotku imaju neznatan i predvidiv učinak na okolišne ciljeve te bi ih kao takve trebalo smatrati usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete. Komisija
  namjerava državama članicama dati tehničke smjernice znatno prije izrade planova. U smjernicama će se pojasniti kako mjere i ulaganja moraju biti usklađeni s načelom nenanošenja bitne štete u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852. Komisija
  2021.
  namjerava predstaviti
  prijedlog preporuke Vijeća o odgovoru na socijalne aspekte zelene tranzicije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma i obvezama u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, mjere iz ove Uredbe trebale bi doprinositi postizanju cilja da 30 %
  svih
  rashoda u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. bude namijenjeno
  za integriranje
  klimatskih ciljeva te ambiciji
  usmjeravanja
  10 % godišnje potrošnje 2026. i 2027. na ciljeve bioraznolikosti, uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. U tu bi se svrhu metodologija utvrđena u Prilogu II. Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (33) trebala upotrebljavati za označivanje rashoda Fonda. Fond bi trebao podupirati aktivnosti kojima se u potpunosti poštuju
  klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te bi trebao biti
  u skladu s 
  načelom nenanošenja bitne štete u smislu članka 17
  . Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (34). U planove bi trebalo uključiti samo takve mjere i ulaganja. U pravilu bi trebalo smatrati da mjere izravne potpore dohotku imaju neznatan i predvidiv učinak na okolišne ciljeve te bi ih kao takve trebalo smatrati usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete. Komisija
  namjerava državama članicama dati tehničke smjernice znatno prije izrade planova. U smjernicama će se pojasniti kako mjere i ulaganja moraju biti usklađeni s načelom nenanošenja bitne štete u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852. Komisija
  2021.
  namjerava predstaviti
  prijedlog preporuke Vijeća o odgovoru na socijalne aspekte zelene tranzicije.

| (18) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma
  , obvezama u pogledu europskog stupa socijalnih prava
  i obvezama u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, mjere iz ove Uredbe trebale bi doprinositi postizanju cilja
  koji se sastoji od toga
  da
  najmanje
  30 %
  ukupnih
  rashoda
  proračuna Unije
  u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027.
  i Instrumenta Europske unije za oporavak
  bude namijenjeno
  ostvarenju
  klimatskih ciljeva te ambiciji
  da se 7,5  % godišnje potrošnje u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira u 2024. godini usmjeri na ciljeve biološke raznolikosti te
  10 % godišnje potrošnje
  za
  2026. i 2027. na ciljeve bioraznolikosti, uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. U tu bi se svrhu metodologija utvrđena u Prilogu II. Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (33) trebala upotrebljavati za označivanje rashoda Fonda. Fond bi trebao podupirati aktivnosti kojima se u potpunosti poštuju
  kriteriji tehničke provjere koje je utvrdila Komisija
  u skladu s 
  člankom 10. stavkom 3
  . Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (34). U planove bi trebalo uključiti samo takve mjere i ulaganja. U pravilu bi trebalo smatrati da mjere izravne potpore dohotku imaju neznatan i predvidiv učinak na okolišne ciljeve te bi ih kao takve trebalo smatrati usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete. Komisija
  je
  2021.
  predstavila
  prijedlog preporuke Vijeća o odgovoru na socijalne aspekte zelene tranzicije. |
| --- | --- |

(18)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma
  , obvezama u pogledu europskog stupa socijalnih prava
  i obvezama u pogledu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, mjere iz ove Uredbe trebale bi doprinositi postizanju cilja
  koji se sastoji od toga
  da
  najmanje
  30 %
  ukupnih
  rashoda
  proračuna Unije
  u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027.
  i Instrumenta Europske unije za oporavak
  bude namijenjeno
  ostvarenju
  klimatskih ciljeva te ambiciji
  da se 7,5  % godišnje potrošnje u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira u 2024. godini usmjeri na ciljeve biološke raznolikosti te
  10 % godišnje potrošnje
  za
  2026. i 2027. na ciljeve bioraznolikosti, uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. U tu bi se svrhu metodologija utvrđena u Prilogu II. Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (33) trebala upotrebljavati za označivanje rashoda Fonda. Fond bi trebao podupirati aktivnosti kojima se u potpunosti poštuju
  kriteriji tehničke provjere koje je utvrdila Komisija
  u skladu s 
  člankom 10. stavkom 3
  . Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (34). U planove bi trebalo uključiti samo takve mjere i ulaganja. U pravilu bi trebalo smatrati da mjere izravne potpore dohotku imaju neznatan i predvidiv učinak na okolišne ciljeve te bi ih kao takve trebalo smatrati usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete. Komisija
  je
  2021.
  predstavila
  prijedlog preporuke Vijeća o odgovoru na socijalne aspekte zelene tranzicije.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Žene su
  posebno
  pogođene
  određivanjem cijena ugljika jer
  predstavljaju 85 % obitelji sa samohranim roditeljem. Obitelji sa samohranim roditeljem posebno su izložene riziku od
  siromaštva djece
  . Rodnu ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve te integriranje tih ciljeva, kao i 
  pitanja
  pristupačnosti
  za osobe
  s invaliditetom, trebalo bi
  uzeti u obzir
  i promicati tijekom pripreme i provedbe planova kako nitko ne bi bio zapostavljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Žene su
  posebno
  pogođene
  određivanjem cijena ugljika jer
  predstavljaju 85 % obitelji sa samohranim roditeljem. Obitelji sa samohranim roditeljem posebno su izložene riziku od
  siromaštva djece
  . Rodnu ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve te integriranje tih ciljeva, kao i 
  pitanja
  pristupačnosti
  za osobe
  s invaliditetom, trebalo bi
  uzeti u obzir
  i promicati tijekom pripreme i provedbe planova kako nitko ne bi bio zapostavljen.

| (19) | Žene su
  nerazmjerno
  pogođene
  energetskim siromaštvom i siromaštvom u pogledu mobilnosti, posebno samohrane majke, koje
  predstavljaju 85 % obitelji sa samohranim roditeljem
  , te neudane žene, žene s invaliditetom ili starije žene koje žive same. Osim toga, žene imaju različite i složenije obrasce mobilnosti
  . Obitelji sa samohranim roditeljem
  s uzdržavanom djecom
  posebno su izložene riziku od
  energetskog siromaštva
  . Rodnu ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve te integriranje tih ciljeva, kao i 
  prava
  pristupačnosti
  osoba
  s invaliditetom, trebalo bi
  očuvati
  i promicati tijekom pripreme i provedbe planova kako nitko ne bi bio zapostavljen. |
| --- | --- |

(19)

Žene su
  nerazmjerno
  pogođene
  energetskim siromaštvom i siromaštvom u pogledu mobilnosti, posebno samohrane majke, koje
  predstavljaju 85 % obitelji sa samohranim roditeljem
  , te neudane žene, žene s invaliditetom ili starije žene koje žive same. Osim toga, žene imaju različite i složenije obrasce mobilnosti
  . Obitelji sa samohranim roditeljem
  s uzdržavanom djecom
  posebno su izložene riziku od
  energetskog siromaštva
  . Rodnu ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve te integriranje tih ciljeva, kao i 
  prava
  pristupačnosti
  osoba
  s invaliditetom, trebalo bi
  očuvati
  i promicati tijekom pripreme i provedbe planova kako nitko ne bi bio zapostavljen.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Zajednice obnovljive energije i energetske zajednice građana mogu pomoći državama članicama u postizanju ciljeva ove Uredbe pristupom odozdo prema gore koji su pokrenuli građani jer te zajednice osnažuju i uključuju potrošače te omogućuju određenim skupinama kupaca iz kategorije kućanstva, kako u urbanim tako i u ruralnim, otočnim, planinskim, udaljenim i manje pristupačnim područjima, ili u slabije razvijenim regijama ili teritorijima, uključujući manje razvijena prigradska područja, da sudjeluju u projektima energetske učinkovitosti, podupiru uporabu obnovljive energije u kućanstvima i istodobno pridonose borbi protiv energetskog siromaštva. Države članice trebale bi stoga promicati ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana te ih smatrati prihvatljivim korisnicima Fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Zajednice obnovljive energije i energetske zajednice građana mogu pomoći državama članicama u postizanju ciljeva ove Uredbe pristupom odozdo prema gore koji su pokrenuli građani jer te zajednice osnažuju i uključuju potrošače te omogućuju određenim skupinama kupaca iz kategorije kućanstva, kako u urbanim tako i u ruralnim, otočnim, planinskim, udaljenim i manje pristupačnim područjima, ili u slabije razvijenim regijama ili teritorijima, uključujući manje razvijena prigradska područja, da sudjeluju u projektima energetske učinkovitosti, podupiru uporabu obnovljive energije u kućanstvima i istodobno pridonose borbi protiv energetskog siromaštva. Države članice trebale bi stoga promicati ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana te ih smatrati prihvatljivim korisnicima Fonda.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Države članice trebale bi svoje planove podnijeti zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (35). Planovi bi trebali uključivati mjere koje će se financirati, njihove procijenjene troškove i nacionalni doprinos. Trebali bi uključivati i ključne etape i ciljne vrijednosti za ocjenjivanje djelotvornosti provedbe mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Države članice trebale bi svoje planove podnijeti zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (35). Planovi bi trebali uključivati mjere koje će se financirati, njihove procijenjene troškove i nacionalni doprinos. Trebali bi uključivati i ključne etape i ciljne vrijednosti za ocjenjivanje djelotvornosti provedbe mjera.

| (20) | Države članice trebale bi svoje planove podnijeti zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (35)

  i Europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 240/2014

   (35a). Planovi bi trebali uključivati mjere koje će se financirati, njihove procijenjene troškove i nacionalni doprinos. Trebali bi uključivati i ključne etape i ciljne vrijednosti za ocjenjivanje djelotvornosti provedbe mjera. |
| --- | --- |

(20)

Države članice trebale bi svoje planove podnijeti zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (35)

  i Europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 240/2014

   (35a). Planovi bi trebali uključivati mjere koje će se financirati, njihove procijenjene troškove i nacionalni doprinos. Trebali bi uključivati i ključne etape i ciljne vrijednosti za ocjenjivanje djelotvornosti provedbe mjera.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Provedba mjera iz planova ovisit će o odgovarajućoj razini radne snage, uključujući obrtnike i visokokvalificirane stručnjake za zelenu tehnologiju, primijenjene znanstvenike i inovatore. Stoga bi države članice trebale dopuniti planove iskorištavanjem drugih relevantnih mjera i programa Unije za osiguravanje prekvalifikacije i usavršavanja radnika kako bi se stvorile bolje mogućnosti za specijalizirane obrtnike i visokokvalificirane stručnjake, osobito na radnim mjestima povezanima s obnovom zgrada, izolacijom i ugradnjom toplinskih crpki te uvođenjem infrastrukture za alternativna goriva, kao što je uvođenje postaja za punjenje električnih vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Provedba mjera iz planova ovisit će o odgovarajućoj razini radne snage, uključujući obrtnike i visokokvalificirane stručnjake za zelenu tehnologiju, primijenjene znanstvenike i inovatore. Stoga bi države članice trebale dopuniti planove iskorištavanjem drugih relevantnih mjera i programa Unije za osiguravanje prekvalifikacije i usavršavanja radnika kako bi se stvorile bolje mogućnosti za specijalizirane obrtnike i visokokvalificirane stručnjake, osobito na radnim mjestima povezanima s obnovom zgrada, izolacijom i ugradnjom toplinskih crpki te uvođenjem infrastrukture za alternativna goriva, kao što je uvođenje postaja za punjenje električnih vozila.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Fond i Planovi trebali bi biti usklađeni s planiranim reformama i obvezama koje su države članice preuzele u okviru svojih ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999, na temelju Direktive [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća [Prijedlog za preinaku Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti] (36), Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava (37), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+),
  uspostavljenog Uredbom
  (EU) 2021/
  1057 Europskog parlamenta i Vijeća

   (38), planova
  za pravednu tranziciju na temelju Uredbe
  (EU) 2021/
  1056 Europskog parlamenta i Vijeća

   (39) te dugoročnih strategija država članica u pogledu obnove zgrada na temelju Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (40). Radi administrativne učinkovitosti, ako je to primjenjivo, informacije uključene u planove trebale bi biti u skladu s navedenim zakonodavstvom i planovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Fond i Planovi trebali bi biti usklađeni s planiranim reformama i obvezama koje su države članice preuzele u okviru svojih ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999, na temelju Direktive [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća [Prijedlog za preinaku Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti] (36), Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava (37), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+),
  uspostavljenog Uredbom
  (EU) 2021/
  1057 Europskog parlamenta i Vijeća

   (38), planova
  za pravednu tranziciju na temelju Uredbe
  (EU) 2021/
  1056 Europskog parlamenta i Vijeća

   (39) te dugoročnih strategija država članica u pogledu obnove zgrada na temelju Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (40). Radi administrativne učinkovitosti, ako je to primjenjivo, informacije uključene u planove trebale bi biti u skladu s navedenim zakonodavstvom i planovima.

| (21) | Fond i Planovi trebali bi biti usklađeni s planiranim reformama i obvezama koje su države članice preuzele u okviru svojih ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999, na temelju Direktive [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća [Prijedlog za preinaku Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti] (36), Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava (37), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) (38),
  Fonda za modernizaciju, operativnih programa kohezijske politike prema Uredbi
  (EU) 2021/
  1058
  , planova
  oporavka i otpornosti u skladu s Uredbom
  (EU) 2021/
  241, planova za pravednu tranziciju

   (39) te dugoročnih strategija država članica u pogledu obnove zgrada na temelju Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (40). Radi administrativne učinkovitosti, ako je to primjenjivo, informacije uključene u planove trebale bi biti u skladu s navedenim zakonodavstvom i planovima. |
| --- | --- |

(21)

Fond i Planovi trebali bi biti usklađeni s planiranim reformama i obvezama koje su države članice preuzele u okviru svojih ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999, na temelju Direktive [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća [Prijedlog za preinaku Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti] (36), Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava (37), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) (38),
  Fonda za modernizaciju, operativnih programa kohezijske politike prema Uredbi
  (EU) 2021/
  1058
  , planova
  oporavka i otpornosti u skladu s Uredbom
  (EU) 2021/
  241, planova za pravednu tranziciju

   (39) te dugoročnih strategija država članica u pogledu obnove zgrada na temelju Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (40). Radi administrativne učinkovitosti, ako je to primjenjivo, informacije uključene u planove trebale bi biti u skladu s navedenim zakonodavstvom i planovima.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | Ključno je zajamčiti usklađenost Fonda s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i s programima kohezijske politike koji imaju slične prioritete kako bi se izbjegla preklapanja ili udvostručavanja intervencija. Postoji i potreba za učinkovitom koordinacijom i strateškim planiranjem u državama članicama u vezi s Fondom, kohezijskom politikom 2021. – 2027. i drugim fondovima Unije, prvenstveno Fondom za pravednu tranziciju i Europskim socijalnim fondom plus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21a)

Ključno je zajamčiti usklađenost Fonda s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i s programima kohezijske politike koji imaju slične prioritete kako bi se izbjegla preklapanja ili udvostručavanja intervencija. Postoji i potreba za učinkovitom koordinacijom i strateškim planiranjem u državama članicama u vezi s Fondom, kohezijskom politikom 2021. – 2027. i drugim fondovima Unije, prvenstveno Fondom za pravednu tranziciju i Europskim socijalnim fondom plus.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Unija bi putem Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala pružati financijsku potporu državama članicama u provedbi njihovih planova. Plaćanja iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala bi se uvjetovati postizanjem ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u planovima. Time bi se omogućilo učinkovito uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti i prioriteta, a istodobno bi se pojednostavnilo financiranje, olakšala njegova integracija s drugim nacionalnim programima potrošnje te zajamčili učinak i cjelovitost potrošnje EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Unija bi putem Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala pružati financijsku potporu državama članicama u provedbi njihovih planova. Plaćanja iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala bi se uvjetovati postizanjem ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u planovima. Time bi se omogućilo učinkovito uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti i prioriteta, a istodobno bi se pojednostavnilo financiranje, olakšala njegova integracija s drugim nacionalnim programima potrošnje te zajamčili učinak i cjelovitost potrošnje EU-a.

| (22) | Unija bi
  državama članicama
  putem Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala pružati
  dostatnu
  financijsku potporu
  razmjernu
  državama članicama
  , vodeći računa o njihovom geografskom i demografskom stanju, kao i tehničku podršku
  u provedbi njihovih planova.
  Posebnu pojedinačnu pozornost trebalo bi posvetiti jedinstvenim i posebnim izazovima ruralnih, otočnih, perifernih, planinskih, udaljenih i manje pristupačnih regija ili područja koji se suočavaju s većim socioekonomskim posljedicama klimatske tranzicije. Kako bi se osigurala učinkovitost mjera i ulaganja za te regije, trebalo bi utvrditi posebnu minimalnu dodjelu financijskih sredstava za primjenjive regije. Kako bi se osiguralo najučinkovitije korištenje sredstava Unije,
  plaćanja iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala bi se uvjetovati postizanjem ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u planovima
  te bi trebala biti u skladu s troškovima navedenima za postizanje tih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti i trebala bi osigurati da se njima ne produljuje ovisnost o fosilnim gorivima i izbjegava ovisnost o ugljiku
  . Time bi se omogućilo učinkovito uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti i prioriteta, a istodobno bi se pojednostavnilo financiranje, olakšala njegova integracija s drugim nacionalnim programima potrošnje te zajamčili učinak i cjelovitost potrošnje EU-a. |
| --- | --- |

(22)

Unija bi
  državama članicama
  putem Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala pružati
  dostatnu
  financijsku potporu
  razmjernu
  državama članicama
  , vodeći računa o njihovom geografskom i demografskom stanju, kao i tehničku podršku
  u provedbi njihovih planova.
  Posebnu pojedinačnu pozornost trebalo bi posvetiti jedinstvenim i posebnim izazovima ruralnih, otočnih, perifernih, planinskih, udaljenih i manje pristupačnih regija ili područja koji se suočavaju s većim socioekonomskim posljedicama klimatske tranzicije. Kako bi se osigurala učinkovitost mjera i ulaganja za te regije, trebalo bi utvrditi posebnu minimalnu dodjelu financijskih sredstava za primjenjive regije. Kako bi se osiguralo najučinkovitije korištenje sredstava Unije,
  plaćanja iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebala bi se uvjetovati postizanjem ključnih etapa i ciljnih vrijednosti utvrđenih u planovima
  te bi trebala biti u skladu s troškovima navedenima za postizanje tih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti i trebala bi osigurati da se njima ne produljuje ovisnost o fosilnim gorivima i izbjegava ovisnost o ugljiku
  . Time bi se omogućilo učinkovito uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti i prioriteta, a istodobno bi se pojednostavnilo financiranje, olakšala njegova integracija s drugim nacionalnim programima potrošnje te zajamčili učinak i cjelovitost potrošnje EU-a.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Načelo jedinstva proračuna Unije, prema kojemu se u proračunu prikazuju sve stavke prihoda i rashoda Unije, zahtjev je iz Ugovora u skladu s člankom 310. stavkom 1. UFEU-a. Fond stoga treba u potpunosti integrirati u proračun Unije kako bi se, među ostalim, poštovali metoda Zajednice, parlamentarna demokratska odgovornost, nadzor i kontrola, osigurala predvidljivost financiranja i višegodišnjeg programiranja te zaštitila transparentnost proračunskih odluka donesenih na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Načelo jedinstva proračuna Unije, prema kojemu se u proračunu prikazuju sve stavke prihoda i rashoda Unije, zahtjev je iz Ugovora u skladu s člankom 310. stavkom 1. UFEU-a. Fond stoga treba u potpunosti integrirati u proračun Unije kako bi se, među ostalim, poštovali metoda Zajednice, parlamentarna demokratska odgovornost, nadzor i kontrola, osigurala predvidljivost financiranja i višegodišnjeg programiranja te zaštitila transparentnost proračunskih odluka donesenih na razini Unije.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Financijska omotnica Fonda
  u načelu bi trebala biti razmjerna iznosima koji odgovaraju
  25 % očekivanih prihoda
  od
  uključivanja zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ u 
  razdoblju 2026
  .–2032. Na temelju Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (41) države članice trebale bi te prihode staviti na raspolaganje proračunu Unije kao vlastita sredstva. Države članice same financiraju 50 %
  ukupnih troškova svojeg plana
  . U tu svrhu, kao i za ulaganja i mjere za ubrzanje i olakšavanje potrebne tranzicije za građane koji su negativno pogođeni, države članice trebale bi
  , među ostalim,
  iskoristiti svoje očekivane prihode od trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s Direktivom 2003/87/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Financijska omotnica Fonda
  u načelu bi trebala biti razmjerna iznosima koji odgovaraju
  25 % očekivanih prihoda
  od
  uključivanja zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ u 
  razdoblju 2026
  .–2032. Na temelju Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (41) države članice trebale bi te prihode staviti na raspolaganje proračunu Unije kao vlastita sredstva. Države članice same financiraju 50 %
  ukupnih troškova svojeg plana
  . U tu svrhu, kao i za ulaganja i mjere za ubrzanje i olakšavanje potrebne tranzicije za građane koji su negativno pogođeni, države članice trebale bi
  , među ostalim,
  iskoristiti svoje očekivane prihode od trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s Direktivom 2003/87/EZ.

| (23) | Financijska omotnica Fonda
  utvrđena je na temelju procjene okvirnog iznosa do kojeg se došlo izdvajanjem u proračun Unije
  25 % očekivanih prihoda
  povezanih s komercijalnim cestovnim prometom, komercijalnim zgradama i drugim gorivima iz poglavlja IV.a [Direktive o ETS-u] u prvom razdoblju. Taj bi iznos trebalo dopuniti prihodima od 150 milijuna emisijskih jedinica prodanih na dražbi u skladu s člankom 30.d stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ. Uz pretpostavku da će cijena ugljika iznositi 35 EUR po toni, tijekom trogodišnjeg razdoblja na raspolaganju bi bilo dodatnih 5,25 milijardi eura. To bi zajedno s financijskom omotnicom za to razdoblje iznosilo 16,39 milijardi eura. U svjetlu pregovora o sljedećem VFO-u i bilo kojeg
  uključivanja
  sektora privatnih
  zgrada i 
  privatnog
  cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  do 1. siječnja 2029.
  u 
  skladu s člankom [XX.] Direktive 2003/87/EZ potreban je prijedlog Komisije za utvrđivanje iznosa za Socijalni fond za klimatsku politiku za drugo razdoblje 2028
  . – 2032.
  Slijedom toga, Fond bi tijekom cijelog razdoblja [datum stupanja na snagu] – 2032. mogao dosegnuti 72 milijarde eura.
  Na temelju Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (41) države članice trebale bi te prihode staviti na raspolaganje proračunu Unije kao vlastita sredstva. Države članice same financiraju
  znatan udio ukupnih troškova svojih planova, što odgovara iznosu od najmanje 60 % za privremenu izravnu potporu dohotku i najmanje
  50 %
  za ciljane strukturne mjere i ulaganja. Odstupajući od toga, trebalo bi biti moguće da se udio nacionalnog sufinanciranja za ciljane strukturne mjere i ulaganja ograniči na 40 % za države članice koje ispunjavaju uvjete za dodatno financiranje iz Fonda za modernizaciju
  . U tu svrhu, kao i za ulaganja i mjere za ubrzanje i olakšavanje potrebne tranzicije za građane koji su negativno pogođeni, države članice trebale bi
  prvo
  iskoristiti svoje očekivane prihode od trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s Direktivom 2003/87/EZ.
  Financiranje Fonda ne bi smjelo biti na štetu drugih programa i politika Unije. |
| --- | --- |

(23)

Financijska omotnica Fonda
  utvrđena je na temelju procjene okvirnog iznosa do kojeg se došlo izdvajanjem u proračun Unije
  25 % očekivanih prihoda
  povezanih s komercijalnim cestovnim prometom, komercijalnim zgradama i drugim gorivima iz poglavlja IV.a [Direktive o ETS-u] u prvom razdoblju. Taj bi iznos trebalo dopuniti prihodima od 150 milijuna emisijskih jedinica prodanih na dražbi u skladu s člankom 30.d stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ. Uz pretpostavku da će cijena ugljika iznositi 35 EUR po toni, tijekom trogodišnjeg razdoblja na raspolaganju bi bilo dodatnih 5,25 milijardi eura. To bi zajedno s financijskom omotnicom za to razdoblje iznosilo 16,39 milijardi eura. U svjetlu pregovora o sljedećem VFO-u i bilo kojeg
  uključivanja
  sektora privatnih
  zgrada i 
  privatnog
  cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  do 1. siječnja 2029.
  u 
  skladu s člankom [XX.] Direktive 2003/87/EZ potreban je prijedlog Komisije za utvrđivanje iznosa za Socijalni fond za klimatsku politiku za drugo razdoblje 2028
  . – 2032.
  Slijedom toga, Fond bi tijekom cijelog razdoblja [datum stupanja na snagu] – 2032. mogao dosegnuti 72 milijarde eura.
  Na temelju Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (41) države članice trebale bi te prihode staviti na raspolaganje proračunu Unije kao vlastita sredstva. Države članice same financiraju
  znatan udio ukupnih troškova svojih planova, što odgovara iznosu od najmanje 60 % za privremenu izravnu potporu dohotku i najmanje
  50 %
  za ciljane strukturne mjere i ulaganja. Odstupajući od toga, trebalo bi biti moguće da se udio nacionalnog sufinanciranja za ciljane strukturne mjere i ulaganja ograniči na 40 % za države članice koje ispunjavaju uvjete za dodatno financiranje iz Fonda za modernizaciju
  . U tu svrhu, kao i za ulaganja i mjere za ubrzanje i olakšavanje potrebne tranzicije za građane koji su negativno pogođeni, države članice trebale bi
  prvo
  iskoristiti svoje očekivane prihode od trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s Direktivom 2003/87/EZ.
  Financiranje Fonda ne bi smjelo biti na štetu drugih programa i politika Unije.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23a) | U slučaju više cijene ugljika Fondu bi trebalo staviti na raspolaganje dodatne dodjele kako bi se osiguralo da se raspoloživa odobrena sredstva za Socijalni fond za klimatsku politiku u proračunu Unije povećaju u skladu s cijenom ugljika kako bi se ranjivim kućanstvima i korisnicima prijevoza dodatno pružila potpora u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti. Takva godišnja povećanja trebala bi se ugraditi u VFO u obliku automatske prilagodbe „fluktuaciji cijene ugljika” u pogledu gornje granice iz naslova 3. i gornje granice za plaćanja, za što će se u okviru Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 i u skladu s člankom 312. UFEU-a predvidjeti odgovarajući mehanizam. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23a)

U slučaju više cijene ugljika Fondu bi trebalo staviti na raspolaganje dodatne dodjele kako bi se osiguralo da se raspoloživa odobrena sredstva za Socijalni fond za klimatsku politiku u proračunu Unije povećaju u skladu s cijenom ugljika kako bi se ranjivim kućanstvima i korisnicima prijevoza dodatno pružila potpora u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti. Takva godišnja povećanja trebala bi se ugraditi u VFO u obliku automatske prilagodbe „fluktuaciji cijene ugljika” u pogledu gornje granice iz naslova 3. i gornje granice za plaćanja, za što će se u okviru Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 i u skladu s člankom 312. UFEU-a predvidjeti odgovarajući mehanizam.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Fond bi trebao podupirati mjere kojima se poštuje načelo dodatnosti financiranja Unije. Fond ne bi trebao biti zamjena za stalne nacionalne rashode
  , osim u propisno opravdanim slučajevima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Fond bi trebao podupirati mjere kojima se poštuje načelo dodatnosti financiranja Unije. Fond ne bi trebao biti zamjena za stalne nacionalne rashode
  , osim u propisno opravdanim slučajevima
  .

| (24) | Fond bi trebao podupirati mjere kojima se poštuje načelo dodatnosti financiranja Unije. Fond ne bi trebao biti zamjena za stalne nacionalne rashode. |
| --- | --- |

(24)

Fond bi trebao podupirati mjere kojima se poštuje načelo dodatnosti financiranja Unije. Fond ne bi trebao biti zamjena za stalne nacionalne rashode.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna raspodjela sredstava i poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, djelovanja na temelju ove Uredbe trebala bi biti usklađena s tekućim programima Unije te ih dopunjavati, pri čemu bi trebalo izbjegavati
  dvostruko financiranje istih rashoda iz Fonda
  i 
  drugih programa Unije
  . Posebice, Komisija i države članice trebale bi se u svim fazama procesa pobrinuti za djelotvornu koordinaciju kako bi se osigurali dosljednost, koherentnost, komplementarnost i sinergija među izvorima financiranja. U tu bi svrhu države članice prilikom dostavljanja svojih planova Komisiji trebale dostaviti i relevantne informacije o postojećem ili planiranom Unijinu financiranju. Financijska potpora iz Fonda trebala bi se pružati dodatno uz potporu u okviru drugih programa i instrumenata Unije. Mjere i ulaganja koji se financiraju iz Fonda trebali bi se moći financirati iz drugih programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokrivaju isti troškovi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna raspodjela sredstava i poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, djelovanja na temelju ove Uredbe trebala bi biti usklađena s tekućim programima Unije te ih dopunjavati, pri čemu bi trebalo izbjegavati
  dvostruko financiranje istih rashoda iz Fonda
  i 
  drugih programa Unije
  . Posebice, Komisija i države članice trebale bi se u svim fazama procesa pobrinuti za djelotvornu koordinaciju kako bi se osigurali dosljednost, koherentnost, komplementarnost i sinergija među izvorima financiranja. U tu bi svrhu države članice prilikom dostavljanja svojih planova Komisiji trebale dostaviti i relevantne informacije o postojećem ili planiranom Unijinu financiranju. Financijska potpora iz Fonda trebala bi se pružati dodatno uz potporu u okviru drugih programa i instrumenata Unije. Mjere i ulaganja koji se financiraju iz Fonda trebali bi se moći financirati iz drugih programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokrivaju isti troškovi.

| (25) | Kako bi se osigurala učinkovita
  , transparentna
  i dosljedna raspodjela sredstava i poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, djelovanja na temelju ove Uredbe trebala bi biti usklađena s tekućim programima Unije te
  nacionalnim, i prema potrebi, regionalnim programima, instrumentima i fondovima, te
  ih dopunjavati, pri čemu bi trebalo izbjegavati
  da Fond zamjenjuje druge programe, ulaganja
  i 
  fondove Unije za iste rashode
  . Posebice, Komisija i države članice trebale bi se u svim fazama procesa pobrinuti za djelotvornu koordinaciju kako bi se osigurali dosljednost, koherentnost, komplementarnost i sinergija među izvorima financiranja
  i promicati donošenje odluka na temelju dokaza i socijalnu inovaciju u partnerstvu sa socijalnim partnerima te javnim i privatnim tijelima
  . U tu bi svrhu države članice prilikom dostavljanja svojih planova Komisiji trebale dostaviti i relevantne informacije o postojećem ili planiranom Unijinu financiranju. Financijska potpora iz Fonda trebala bi se pružati dodatno uz potporu u okviru drugih programa i instrumenata Unije. Mjere i ulaganja koji se financiraju iz Fonda trebali bi se moći financirati iz drugih programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokrivaju isti troškovi. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se osigurala učinkovita
  , transparentna
  i dosljedna raspodjela sredstava i poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, djelovanja na temelju ove Uredbe trebala bi biti usklađena s tekućim programima Unije te
  nacionalnim, i prema potrebi, regionalnim programima, instrumentima i fondovima, te
  ih dopunjavati, pri čemu bi trebalo izbjegavati
  da Fond zamjenjuje druge programe, ulaganja
  i 
  fondove Unije za iste rashode
  . Posebice, Komisija i države članice trebale bi se u svim fazama procesa pobrinuti za djelotvornu koordinaciju kako bi se osigurali dosljednost, koherentnost, komplementarnost i sinergija među izvorima financiranja
  i promicati donošenje odluka na temelju dokaza i socijalnu inovaciju u partnerstvu sa socijalnim partnerima te javnim i privatnim tijelima
  . U tu bi svrhu države članice prilikom dostavljanja svojih planova Komisiji trebale dostaviti i relevantne informacije o postojećem ili planiranom Unijinu financiranju. Financijska potpora iz Fonda trebala bi se pružati dodatno uz potporu u okviru drugih programa i instrumenata Unije. Mjere i ulaganja koji se financiraju iz Fonda trebali bi se moći financirati iz drugih programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokrivaju isti troškovi.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | Kako bi se osiguralo da se potpora u okviru planova može djelotvorno provoditi od prvih godina počevši od ... [datum stupanja na snagu Socijalnog fonda za klimatsku politiku], trebalo bi biti moguće da Komisija, na zahtjev države članice podnesen uz socijalni plan za klimatsku politiku, isplati iznos od najviše 13 % financijskog doprinosa država članica u obliku pretfinanciranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

Kako bi se osiguralo da se potpora u okviru planova može djelotvorno provoditi od prvih godina počevši od ... [datum stupanja na snagu Socijalnog fonda za klimatsku politiku], trebalo bi biti moguće da Komisija, na zahtjev države članice podnesen uz socijalni plan za klimatsku politiku, isplati iznos od najviše 13 % financijskog doprinosa država članica u obliku pretfinanciranja.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Kako bi se osigurala transparentna pravila za praćenje i evaluaciju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja za izvješćivanje o napretku i za potrebe praćenja i evaluacije provedbe planova. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u 
  Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016
  . Osobito, radi ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Kako bi se osigurala transparentna pravila za praćenje i evaluaciju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja za izvješćivanje o napretku i za potrebe praćenja i evaluacije provedbe planova. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u 
  Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016
  . Osobito, radi ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (27) | Kako bi se
  olakšala priprema socijalnih planova za klimatsku politiku i
  osigurala transparentna pravila za praćenje i evaluaciju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem
  predloška na temelju kojeg će države članice pripremati svoje socijalne planove za klimatsku politiku i
  zajedničkih pokazatelja za izvješćivanje o napretku i za potrebe praćenja i evaluacije provedbe planova. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u 
  europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo
  . Osobito, radi ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se
  olakšala priprema socijalnih planova za klimatsku politiku i
  osigurala transparentna pravila za praćenje i evaluaciju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem
  predloška na temelju kojeg će države članice pripremati svoje socijalne planove za klimatsku politiku i
  zajedničkih pokazatelja za izvješćivanje o napretku i za potrebe praćenja i evaluacije provedbe planova. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u 
  europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo
  . Osobito, radi ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Fond bi se trebao provoditi u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, uključujući djelotvorno sprečavanje i progon prijevara, poreznih prijevara, utaje poreza, korupcije i sukoba interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Fond bi se trebao provoditi u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, uključujući djelotvorno sprečavanje i progon prijevara, poreznih prijevara, utaje poreza, korupcije i sukoba interesa.

| (28) | Fond bi se trebao provoditi u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, uključujući
  zaštitu proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava,
  djelotvorno sprečavanje i progon prijevara, poreznih prijevara, utaje poreza, korupcije i sukoba interesa. |
| --- | --- |

(28)

Fond bi se trebao provoditi u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, uključujući
  zaštitu proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava,
  djelotvorno sprečavanje i progon prijevara, poreznih prijevara, utaje poreza, korupcije i sukoba interesa.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28a) | Integracijom Fonda u proračun Unije osiguravaju se snažne zaštitne mjere kad je riječ o provedbi Fonda, zahvaljujući zaštiti koju pružaju financijsko zakonodavstvo Unije i primjenjiva sektorska i financijska pravila u slučaju nepravilnosti ili ozbiljnih nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole te mjerama utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  za zaštitu proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava u državama članicama. Komisija bi u tu svrhu trebala osigurati učinkovit i djelotvoran sustav unutarnje kontrole kao i povrat pogrešno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih iznosa te bi trebala poduzeti potrebne mjere, koje mogu uključivati, među ostalim, obustavu plaćanja, prestanak pravne obveze u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  , zabranu preuzimanja takvih zakonskih obveza ili suspenziju isplate obroka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28a)

Integracijom Fonda u proračun Unije osiguravaju se snažne zaštitne mjere kad je riječ o provedbi Fonda, zahvaljujući zaštiti koju pružaju financijsko zakonodavstvo Unije i primjenjiva sektorska i financijska pravila u slučaju nepravilnosti ili ozbiljnih nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole te mjerama utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  za zaštitu proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava u državama članicama. Komisija bi u tu svrhu trebala osigurati učinkovit i djelotvoran sustav unutarnje kontrole kao i povrat pogrešno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih iznosa te bi trebala poduzeti potrebne mjere, koje mogu uključivati, među ostalim, obustavu plaćanja, prestanak pravne obveze u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  , zabranu preuzimanja takvih zakonskih obveza ili suspenziju isplate obroka.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Za potrebe dobrog financijskog upravljanja, poštujući pritom prirodu Fonda utemeljenu na uspješnosti, trebalo bi utvrditi posebna pravila za proračunske obveze, plaćanja, suspenziju i povrat sredstava, kao i za otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda bude u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Države članice moraju osigurati da se takva potpora dodjeljuje u skladu s EU-ovim pravilima o državnim potporama, ako je primjenjivo. Posebno bi trebale osigurati sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje prijevara, korupcije i sukoba interesa te izbjegavanje dvostrukog financiranja iz Fonda i drugih programa Unije. Trebalo bi omogućiti suspenziju i otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom te smanjenje i povrat dodijeljenih financijskih sredstava kad predmetna država članica plan ne provede na zadovoljavajući način ili u slučaju ozbiljnih nepravilnosti, kao što su prijevare, korupcija i sukobi interesa, u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda, ili ozbiljnog kršenja obveza iz sporazumâ u vezi s financijskom potporom. Trebalo bi utvrditi odgovarajuće kontradiktorne postupke kako bi se osiguralo da se odlukom Komisije o suspenziji ili povratu plaćenih iznosa kao i otkazivanju sporazumâ u vezi s financijskom potporom poštuje pravo država članica na iznošenje očitovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Za potrebe dobrog financijskog upravljanja, poštujući pritom prirodu Fonda utemeljenu na uspješnosti, trebalo bi utvrditi posebna pravila za proračunske obveze, plaćanja, suspenziju i povrat sredstava, kao i za otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda bude u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Države članice moraju osigurati da se takva potpora dodjeljuje u skladu s EU-ovim pravilima o državnim potporama, ako je primjenjivo. Posebno bi trebale osigurati sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje prijevara, korupcije i sukoba interesa te izbjegavanje dvostrukog financiranja iz Fonda i drugih programa Unije. Trebalo bi omogućiti suspenziju i otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom te smanjenje i povrat dodijeljenih financijskih sredstava kad predmetna država članica plan ne provede na zadovoljavajući način ili u slučaju ozbiljnih nepravilnosti, kao što su prijevare, korupcija i sukobi interesa, u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda, ili ozbiljnog kršenja obveza iz sporazumâ u vezi s financijskom potporom. Trebalo bi utvrditi odgovarajuće kontradiktorne postupke kako bi se osiguralo da se odlukom Komisije o suspenziji ili povratu plaćenih iznosa kao i otkazivanju sporazumâ u vezi s financijskom potporom poštuje pravo država članica na iznošenje očitovanja.

| (29) | Za potrebe dobrog financijskog upravljanja, poštujući pritom prirodu Fonda utemeljenu na uspješnosti, trebalo bi utvrditi posebna pravila za proračunske obveze, plaćanja, suspenziju i povrat sredstava, kao i za otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda bude u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Države članice moraju osigurati da se takva potpora dodjeljuje u skladu s EU-ovim pravilima o državnim potporama, ako je primjenjivo. Posebno bi trebale osigurati sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje prijevara, korupcije i sukoba interesa te izbjegavanje dvostrukog financiranja iz Fonda i drugih programa Unije. Trebalo bi omogućiti suspenziju i otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom te smanjenje i povrat dodijeljenih financijskih sredstava kad predmetna država članica plan ne provede na zadovoljavajući način ili u slučaju ozbiljnih nepravilnosti, kao što su prijevare, korupcija i sukobi interesa, u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda, ili ozbiljnog kršenja obveza iz sporazumâ u vezi s financijskom potporom.
  U slučaju raskida sporazuma povezanog s financijskom potporom ili smanjenja i povrata dodijeljenih financijskih sredstava, te bi iznose trebalo razmjerno dodijeliti drugim državama članicama.
  Trebalo bi utvrditi odgovarajuće kontradiktorne postupke kako bi se osiguralo da se odlukom Komisije o suspenziji ili povratu plaćenih iznosa kao i otkazivanju sporazumâ u vezi s financijskom potporom poštuje pravo država članica na iznošenje očitovanja. |
| --- | --- |

(29)

Za potrebe dobrog financijskog upravljanja, poštujući pritom prirodu Fonda utemeljenu na uspješnosti, trebalo bi utvrditi posebna pravila za proračunske obveze, plaćanja, suspenziju i povrat sredstava, kao i za otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda bude u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Države članice moraju osigurati da se takva potpora dodjeljuje u skladu s EU-ovim pravilima o državnim potporama, ako je primjenjivo. Posebno bi trebale osigurati sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje prijevara, korupcije i sukoba interesa te izbjegavanje dvostrukog financiranja iz Fonda i drugih programa Unije. Trebalo bi omogućiti suspenziju i otkazivanje sporazumâ u vezi s financijskom potporom te smanjenje i povrat dodijeljenih financijskih sredstava kad predmetna država članica plan ne provede na zadovoljavajući način ili u slučaju ozbiljnih nepravilnosti, kao što su prijevare, korupcija i sukobi interesa, u vezi s mjerama koje se podupiru iz Fonda, ili ozbiljnog kršenja obveza iz sporazumâ u vezi s financijskom potporom.
  U slučaju raskida sporazuma povezanog s financijskom potporom ili smanjenja i povrata dodijeljenih financijskih sredstava, te bi iznose trebalo razmjerno dodijeliti drugim državama članicama.
  Trebalo bi utvrditi odgovarajuće kontradiktorne postupke kako bi se osiguralo da se odlukom Komisije o suspenziji ili povratu plaćenih iznosa kao i otkazivanju sporazumâ u vezi s financijskom potporom poštuje pravo država članica na iznošenje očitovanja.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29a) | Sve države članice koje se koriste sredstvima Socijalnog fonda za klimatsku politiku obvezne su poštovati temeljne vrijednosti utvrđene u članku 2. UEU-a. Poštovanje vladavine prava jedan je od ključnih preduvjeta za pridržavanje načela dobrog financijskog upravljanja utvrđenog u članku 317. UFEU-a. Komisija bi trebala osigurati djelotvornu provedbu horizontalnih pravila za zaštitu proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava u državama članicama u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Ako se utvrdi da kršenja načela vladavine prava u državi članici utječu ili postoji ozbiljan rizik da će utjecati na dobro financijsko upravljanje Socijalnim fondom za klimatsku politiku ili na zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način, Komisija bi trebala poduzeti potrebne mjere koje mogu uključivati, među ostalim, suspenziju plaćanja, prestanak pravne obveze u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  , zabranu preuzimanja takvih pravnih obveza ili suspenziju isplate obroka. U takvim bi slučajevima Komisija trebala poduzeti sve potrebne korake kako bi osigurala da predviđeni korisnici Fonda ne trpe štetu te da nastave imati pristup pomoći Unije, ako im je potrebna, pri čemu Komisija osigurava isplatu putem lokalnih i regionalnih tijela, nevladinih organizacija ili drugih subjekata s dokazanim kapacitetom za dobro financijsko upravljanje Fondom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29a)

Sve države članice koje se koriste sredstvima Socijalnog fonda za klimatsku politiku obvezne su poštovati temeljne vrijednosti utvrđene u članku 2. UEU-a. Poštovanje vladavine prava jedan je od ključnih preduvjeta za pridržavanje načela dobrog financijskog upravljanja utvrđenog u članku 317. UFEU-a. Komisija bi trebala osigurati djelotvornu provedbu horizontalnih pravila za zaštitu proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava u državama članicama u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Ako se utvrdi da kršenja načela vladavine prava u državi članici utječu ili postoji ozbiljan rizik da će utjecati na dobro financijsko upravljanje Socijalnim fondom za klimatsku politiku ili na zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način, Komisija bi trebala poduzeti potrebne mjere koje mogu uključivati, među ostalim, suspenziju plaćanja, prestanak pravne obveze u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  , zabranu preuzimanja takvih pravnih obveza ili suspenziju isplate obroka. U takvim bi slučajevima Komisija trebala poduzeti sve potrebne korake kako bi osigurala da predviđeni korisnici Fonda ne trpe štetu te da nastave imati pristup pomoći Unije, ako im je potrebna, pri čemu Komisija osigurava isplatu putem lokalnih i regionalnih tijela, nevladinih organizacija ili drugih subjekata s dokazanim kapacitetom za dobro financijsko upravljanje Fondom.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30a) | Tijekom pripreme, evaluacije, provedbe i praćenja prihvatljivih projekata u okviru Fonda trebalo bi osigurati poštovanje temeljnih prava i usklađenost s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Fond bi trebao pridonijeti uklanjanju nejednakosti, promicanju rodne ravnopravnosti i integraciji rodne perspektive te borbi protiv diskriminacije na temelju spola, rase ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije, kako je navedeno u članku 2. UEU-a, članku 10. UFEU-a i članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30a)

Tijekom pripreme, evaluacije, provedbe i praćenja prihvatljivih projekata u okviru Fonda trebalo bi osigurati poštovanje temeljnih prava i usklađenost s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Fond bi trebao pridonijeti uklanjanju nejednakosti, promicanju rodne ravnopravnosti i integraciji rodne perspektive te borbi protiv diskriminacije na temelju spola, rase ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije, kako je navedeno u članku 2. UEU-a, članku 10. UFEU-a i članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mjere i ulaganja koji se podupiru iz Fonda namijenjeni su kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima
  usluga
  prijevoza koji su ranjivi i posebno pogođeni
  uključivanjem emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  ,
  a
  osobito kućanstvima u energetskom siromaštvu i građanima
  kojima nije dostupan javni prijevoz kao alternativa osobnom automobilu (
  u udaljenim i 
  ruralnim
  područjima). | Mjere i ulaganja koji se podupiru iz Fonda namijenjeni su kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima prijevoza, koji su ranjivi i posebno pogođeni
  učinkom tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, među ostalim određivanjem cijena ugljika
  , osobito kućanstvima u energetskom siromaštvu i građanima
  koji žive u siromaštvu u pogledu mobilnosti, pri čemu se posebna pozornost posvećuje osobama koje žive
  u 
  ruralnim, otočnim, perifernim, planinskim,
  udaljenim i 
  manje dostupnim regijama ili
  područjima
  , uključujući slabije razvijena prigradska područja, najudaljenije regije i regije s visokim emisijama ugljika s visokom nezaposlenošću
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Mjere i ulaganja koji se podupiru iz Fonda namijenjeni su kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima
  usluga
  prijevoza koji su ranjivi i posebno pogođeni
  uključivanjem emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  ,
  a
  osobito kućanstvima u energetskom siromaštvu i građanima
  kojima nije dostupan javni prijevoz kao alternativa osobnom automobilu (
  u udaljenim i 
  ruralnim
  područjima).

Mjere i ulaganja koji se podupiru iz Fonda namijenjeni su kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima prijevoza, koji su ranjivi i posebno pogođeni
  učinkom tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, među ostalim određivanjem cijena ugljika
  , osobito kućanstvima u energetskom siromaštvu i građanima
  koji žive u siromaštvu u pogledu mobilnosti, pri čemu se posebna pozornost posvećuje osobama koje žive
  u 
  ruralnim, otočnim, perifernim, planinskim,
  udaljenim i 
  manje dostupnim regijama ili
  područjima
  , uključujući slabije razvijena prigradska područja, najudaljenije regije i regije s visokim emisijama ugljika s visokom nezaposlenošću
  .

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Opći je cilj Fonda pridonijeti tranziciji prema klimatskoj neutralnosti
  kroz suočavanje sa socijalnim učincima
  uključivanja emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ. Posebni je cilj Fonda pružiti potporu ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza privremenom izravnom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima povećanju energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciji grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanju boljeg pristupa mobilnosti i prijevozu s 
  nultom
  i 
  niskom stopom emisija
  . | Opći je cilj Fonda pridonijeti
  socijalno pravednoj
  tranziciji prema klimatskoj neutralnosti
  u kojoj nitko nije zapostavljen, posebno rješavanjem pitanja socijalnih učinaka
  uključivanja emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ. Posebni je cilj Fonda pružiti potporu ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza
  , posebno onima koji žive u energetskom siromaštvu i siromaštvu u području mobilnosti,
  privremenom izravnom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima povećanju energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciji grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju
  i skladištenje
  energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanju boljeg pristupa
  učinkovitoj i cjenovno pristupačnoj
  mobilnosti i prijevozu
  u skladu
  s 
  člankom 6. u cilju postupnog ukidanja
  i 
  ne produživanja ovisnosti o fosilnim gorivima te izbjegavanja ovisnosti o ugljiku
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Opći je cilj Fonda pridonijeti tranziciji prema klimatskoj neutralnosti
  kroz suočavanje sa socijalnim učincima
  uključivanja emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ. Posebni je cilj Fonda pružiti potporu ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza privremenom izravnom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima povećanju energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciji grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanju boljeg pristupa mobilnosti i prijevozu s 
  nultom
  i 
  niskom stopom emisija
  .

Opći je cilj Fonda pridonijeti
  socijalno pravednoj
  tranziciji prema klimatskoj neutralnosti
  u kojoj nitko nije zapostavljen, posebno rješavanjem pitanja socijalnih učinaka
  uključivanja emisija stakleničkih plinova iz zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ. Posebni je cilj Fonda pružiti potporu ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza
  , posebno onima koji žive u energetskom siromaštvu i siromaštvu u području mobilnosti,
  privremenom izravnom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima povećanju energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciji grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju
  i skladištenje
  energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanju boljeg pristupa
  učinkovitoj i cjenovno pristupačnoj
  mobilnosti i prijevozu
  u skladu
  s 
  člankom 6. u cilju postupnog ukidanja
  i 
  ne produživanja ovisnosti o fosilnim gorivima te izbjegavanja ovisnosti o ugljiku
  .

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „obnova zgrade” znači
  sve vrste
  obnove zgrada
  povezane
  s energijom, uključujući izolaciju ovojnice zgrade, tj. zidova, krova, poda, zamjenu prozora, zamjenu uređaja za grijanje, hlađenje i kuhanje
  te
  uvođenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na licu mjesta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

„obnova zgrade” znači
  sve vrste
  obnove zgrada
  povezane
  s energijom, uključujući izolaciju ovojnice zgrade, tj. zidova, krova, poda, zamjenu prozora, zamjenu uređaja za grijanje, hlađenje i kuhanje
  te
  uvođenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na licu mjesta;

| (1) | „obnova zgrade” znači
  svaka vrsta
  obnove zgrada
  povezana
  s energijom
  i prateće sigurnosne mjere, među ostalim s pomoću doprinosa zahtjevima za obnovu utvrđenima u Direktivi.../... o energetskim svojstvima zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)], kojoj je cilj smanjiti energetsku potrošnju zgrade
  , uključujući: izolaciju ovojnice zgrade, tj. zidova, krova, poda, zamjenu prozora
  ; pasivnu ventilaciju; ugradnju toplinskih crpki i sustava hlađenja;
  zamjenu uređaja za grijanje, hlađenje i kuhanje
  ; nadogradnju električnih postrojenja i
  uvođenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na licu mjesta
  , sustava za rekuperaciju topline ili priključivanje na obližnje sustave koji upotrebljavaju energiju i skladištenje iz obnovljivih izvora
  ; |
| --- | --- |

(1)

„obnova zgrade” znači
  svaka vrsta
  obnove zgrada
  povezana
  s energijom
  i prateće sigurnosne mjere, među ostalim s pomoću doprinosa zahtjevima za obnovu utvrđenima u Direktivi.../... o energetskim svojstvima zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)], kojoj je cilj smanjiti energetsku potrošnju zgrade
  , uključujući: izolaciju ovojnice zgrade, tj. zidova, krova, poda, zamjenu prozora
  ; pasivnu ventilaciju; ugradnju toplinskih crpki i sustava hlađenja;
  zamjenu uređaja za grijanje, hlađenje i kuhanje
  ; nadogradnju električnih postrojenja i
  uvođenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na licu mjesta
  , sustava za rekuperaciju topline ili priključivanje na obližnje sustave koji upotrebljavaju energiju i skladištenje iz obnovljivih izvora
  ;

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „energetsko siromaštvo” znači
  energetsko siromaštvo kako je definirano
  u 
  članku 2. točki [49.] Direktive (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća

   (50); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

„energetsko siromaštvo” znači
  energetsko siromaštvo kako je definirano
  u 
  članku 2. točki [49.] Direktive (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća

   (50);

| (2) | „energetsko siromaštvo” znači
  siromaštvo koje pogađa najniže decile kućanstava po dohotku, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom koja znatan udio raspoloživog dohotka izdvajaju za energetske troškove, među ostalim zbog loše kvalitete stanovanja, zakašnjelih plaćanja komunalnih usluga zbog financijskih poteškoća ili ograničenog pristupa osnovnim i cjenovno pristupačnim energetskim uslugama koje su osnova pristojnog životnog
  i 
  zdravstvenog standarda, uključujući odgovarajuće grijanje, hlađenje, rasvjetu i energiju za električne uređaje
  ; |
| --- | --- |

(2)

„energetsko siromaštvo” znači
  siromaštvo koje pogađa najniže decile kućanstava po dohotku, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom koja znatan udio raspoloživog dohotka izdvajaju za energetske troškove, među ostalim zbog loše kvalitete stanovanja, zakašnjelih plaćanja komunalnih usluga zbog financijskih poteškoća ili ograničenog pristupa osnovnim i cjenovno pristupačnim energetskim uslugama koje su osnova pristojnog životnog
  i 
  zdravstvenog standarda, uključujući odgovarajuće grijanje, hlađenje, rasvjetu i energiju za električne uređaje
  ;

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | „siromaštvo u pogledu mobilnosti” znači siromaštvo koje pogađa najniže decile kućanstava po dohotku, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom, koja visok udio raspoloživog dohotka izdvajaju za izdatke za mobilnost ili koja imaju ograničen pristup cjenovno pristupačnim javnim ili alternativnim načinima prijevoza potrebnima za zadovoljavanje osnovnih socioekonomskih potreba, s posebnim naglaskom na kućanstvima u ruralnim, otočnim, perifernim, planinskim, udaljenim ili slabije razvijenim regijama ili područjima, uključujući slabije razvijena prigradska područja i najudaljenije regije, koje uzrokuje jedan od sljedećih čimbenika ili kombinacija nekoliko njih, a koji ovise o nacionalnim ili lokalnim posebnostima: niski prihodi, visoki rashodi za gorivo, postupno ukidanje automobila s motorom s unutarnjim izgaranjem, visoki troškovi ili nedostatak cjenovno pristupačnih ili dostupnih javnih ili alternativnih načina prijevoza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | „ranjiva kućanstva” znači kućanstva u energetskom siromaštvu ili kućanstva, uključujući ona s nižim srednjim dohotkom, na koja znatno
  utječu učinci uključivanja zgrada u područje primjene Direktive 2003/87/EZ na
  cijene i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj žive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

„ranjiva kućanstva” znači kućanstva u energetskom siromaštvu ili kućanstva, uključujući ona s nižim srednjim dohotkom, na koja znatno
  utječu učinci uključivanja zgrada u područje primjene Direktive 2003/87/EZ na
  cijene i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj žive;

| (11) | „ranjiva kućanstva” znači kućanstva u energetskom siromaštvu ili
  kućanstava kojima prijeti energetsko siromaštvo ili
  kućanstva
  u najnižim dohodovnim decilima
  , uključujući ona s nižim srednjim dohotkom, na koja znatno
  utječe tranzicija prema klimatskoj neutralnosti, uključujući određivanje
  cijene
  ugljika,
  i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj žive; |
| --- | --- |

(11)

„ranjiva kućanstva” znači kućanstva u energetskom siromaštvu ili
  kućanstava kojima prijeti energetsko siromaštvo ili
  kućanstva
  u najnižim dohodovnim decilima
  , uključujući ona s nižim srednjim dohotkom, na koja znatno
  utječe tranzicija prema klimatskoj neutralnosti, uključujući određivanje
  cijene
  ugljika,
  i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj žive;

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | „ranjiva mikropoduzeća” znači mikropoduzeća koja su znatno pogođena učincima na cijene koji proizlaze iz uključivanja zgrada u područje primjene Direktive 2003/87/EZ i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj su smještena; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

„ranjiva mikropoduzeća” znači mikropoduzeća koja su znatno pogođena učincima na cijene koji proizlaze iz uključivanja zgrada u područje primjene Direktive 2003/87/EZ i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj su smještena;

| (12) | „ranjiva mikropoduzeća” znači mikropoduzeća koja su znatno pogođena učincima na cijene koji proizlaze iz uključivanja
  emisija stakleničkih plinova iz
  zgrada
  i cestovnog prometa
  u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  u okviru pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti u kojoj nitko nije zapostavljen
  i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj su smještena
  ili za unapređenje cestovnih vozila o kojima ovise za obavljanje poslovne djelatnosti
  ; |
| --- | --- |

(12)

„ranjiva mikropoduzeća” znači mikropoduzeća koja su znatno pogođena učincima na cijene koji proizlaze iz uključivanja
  emisija stakleničkih plinova iz
  zgrada
  i cestovnog prometa
  u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  u okviru pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti u kojoj nitko nije zapostavljen
  i koja nemaju sredstava za obnovu zgrade u kojoj su smještena
  ili za unapređenje cestovnih vozila o kojima ovise za obavljanje poslovne djelatnosti
  ;

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | „ranjivi korisnici usluga prijevoza” znači korisnici usluga prijevoza, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom
  , na koje znatno utječu učinci na cijene koji proizlaze iz uključivanja cestovnog prometa
  u 
  područje primjene Direktive 2003/87/EZ i koji nemaju sredstava za kupnju vozila s nultom i niskom stopom emisija ili prelazak
  na
  alternativne održive načine prijevoza, uključujući javni prijevoz
  ,
  osobito u ruralnim i udaljenim područjima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

„ranjivi korisnici usluga prijevoza” znači korisnici usluga prijevoza, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom
  , na koje znatno utječu učinci na cijene koji proizlaze iz uključivanja cestovnog prometa
  u 
  područje primjene Direktive 2003/87/EZ i koji nemaju sredstava za kupnju vozila s nultom i niskom stopom emisija ili prelazak
  na
  alternativne održive načine prijevoza, uključujući javni prijevoz
  ,
  osobito u ruralnim i udaljenim područjima
  .

| (13) | „ranjivi korisnici usluga prijevoza” znači korisnici usluga prijevoza, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom u 
  najnižim dohodovnim decilima, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom, koji su izloženi riziku od siromaštva u pogledu mobilnosti i
  na
  koje znatno utječe tranzicija prema klimatskoj neutralnosti
  ,
  uključujući određivanje cijene ugljika
  . |
| --- | --- |

(13)

„ranjivi korisnici usluga prijevoza” znači korisnici usluga prijevoza, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom u 
  najnižim dohodovnim decilima, uključujući kućanstva s nižim srednjim dohotkom, koji su izloženi riziku od siromaštva u pogledu mobilnosti i
  na
  koje znatno utječe tranzicija prema klimatskoj neutralnosti
  ,
  uključujući određivanje cijene ugljika
  .

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaka država članica Komisiji podnosi socijalni plan za klimatsku politiku („plan”) zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planom iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s postupkom i vremenskim rasporedom utvrđenima u tom članku. Plan treba sadržavati koherentan skup mjera i ulaganja za odgovor na učinak određivanja cijena ugljika na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza kako bi se osiguralo cjenovno pristupačno grijanje, hlađenje i mobilnost, uz istovremeno praćenje i ubrzavanje mjera potrebnih za postizanje klimatskih ciljeva Unije. | 1.   Svaka država članica Komisiji podnosi socijalni plan za klimatsku politiku („plan”) zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planom iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s postupkom i vremenskim rasporedom utvrđenima u tom članku
  te nakon smislenog savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima, gospodarskim i socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva
  . Plan treba sadržavati koherentan skup mjera i ulaganja za odgovor na
  energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu mobilnosti, posebno učinak tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući
  učinak određivanja cijena ugljika na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza, kako bi se osiguralo cjenovno pristupačno
  i održivo
  grijanje, hlađenje i mobilnost, uz istovremeno praćenje i ubrzavanje mjera potrebnih za postizanje klimatskih ciljeva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Svaka država članica Komisiji podnosi socijalni plan za klimatsku politiku („plan”) zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planom iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s postupkom i vremenskim rasporedom utvrđenima u tom članku. Plan treba sadržavati koherentan skup mjera i ulaganja za odgovor na učinak određivanja cijena ugljika na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza kako bi se osiguralo cjenovno pristupačno grijanje, hlađenje i mobilnost, uz istovremeno praćenje i ubrzavanje mjera potrebnih za postizanje klimatskih ciljeva Unije.

1.   Svaka država članica Komisiji podnosi socijalni plan za klimatsku politiku („plan”) zajedno s ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planom iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s postupkom i vremenskim rasporedom utvrđenima u tom članku
  te nakon smislenog savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima, gospodarskim i socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva
  . Plan treba sadržavati koherentan skup mjera i ulaganja za odgovor na
  energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu mobilnosti, posebno učinak tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući
  učinak određivanja cijena ugljika na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza, kako bi se osiguralo cjenovno pristupačno
  i održivo
  grijanje, hlađenje i mobilnost, uz istovremeno praćenje i ubrzavanje mjera potrebnih za postizanje klimatskih ciljeva Unije.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Plan može uključivati nacionalne mjere u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i kućanstvima koja su ranjivi korisnici usluga prijevoza pruža privremena izravna potpora dohotku kako bi se smanjio učinak povećanja cijene fosilnih goriva koji je posljedica
  uključivanja zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  . | 2.   Plan može uključivati nacionalne
  ili, ako je primjenjivo, regionalne
  mjere u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i kućanstvima koja su ranjivi korisnici usluga prijevoza pruža privremena izravna potpora dohotku kako bi se smanjio učinak povećanja cijene fosilnih goriva koji je posljedica
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući određivanje cijene ugljika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Plan može uključivati nacionalne mjere u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i kućanstvima koja su ranjivi korisnici usluga prijevoza pruža privremena izravna potpora dohotku kako bi se smanjio učinak povećanja cijene fosilnih goriva koji je posljedica
  uključivanja zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  .

2.   Plan može uključivati nacionalne
  ili, ako je primjenjivo, regionalne
  mjere u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i kućanstvima koja su ranjivi korisnici usluga prijevoza pruža privremena izravna potpora dohotku kako bi se smanjio učinak povećanja cijene fosilnih goriva koji je posljedica
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući određivanje cijene ugljika
  .

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 3. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Plan uključuje nacionalne projekte za: | 3.   Plan uključuje nacionalne
  , regionalne ili lokalne
  projekte za: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Plan uključuje nacionalne projekte za:

3.   Plan uključuje nacionalne
  , regionalne ili lokalne
  projekte za:

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka a

Članak 3. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | financiranje mjera i ulaganja za povećanje energetske učinkovitosti zgrada, za provedbu mjera poboljšanja energetske učinkovitosti, za obnovu zgrada i za dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

financiranje mjera i ulaganja za povećanje energetske učinkovitosti zgrada, za provedbu mjera poboljšanja energetske učinkovitosti, za obnovu zgrada i za dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora;

| (a) | financiranje mjera i ulaganja za povećanje energetske učinkovitosti zgrada, za provedbu mjera poboljšanja energetske učinkovitosti, za obnovu zgrada i 
  prateće sigurnosne mjere, prema potrebi u kombinaciji s poboljšanjem sigurnosnih standarda zaštite od požara i u slučaju potresa, i
  za dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju proizvodnje energije
  i pohrane energije
  iz obnovljivih izvora
  u skladu s člankom 6.
  ; |
| --- | --- |

(a)

financiranje mjera i ulaganja za povećanje energetske učinkovitosti zgrada, za provedbu mjera poboljšanja energetske učinkovitosti, za obnovu zgrada i 
  prateće sigurnosne mjere, prema potrebi u kombinaciji s poboljšanjem sigurnosnih standarda zaštite od požara i u slučaju potresa, i
  za dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju proizvodnje energije
  i pohrane energije
  iz obnovljivih izvora
  u skladu s člankom 6.
  ;

prateće sigurnosne mjere, prema potrebi u kombinaciji s poboljšanjem sigurnosnih standarda zaštite od požara i u slučaju potresa, i

i pohrane energije

u skladu s člankom 6.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka b

Članak 3. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | financiranje mjera i ulaganja za povećanje uvođenja mobilnosti i prijevoza s 
  nultom
  i 
  niskom stopom emisija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

financiranje mjera i ulaganja za povećanje uvođenja mobilnosti i prijevoza s 
  nultom
  i 
  niskom stopom emisija
  .

nultom

niskom stopom emisija

| (b) | financiranje mjera i ulaganja za povećanje uvođenja mobilnosti i prijevoza
  , među ostalim usmjeravanjem mjera i ulaganja na prelazak
  s 
  privatne na javnu, zajedničku
  i 
  aktivnu mobilnost, u skladu s člankom 6
  . |
| --- | --- |

(b)

financiranje mjera i ulaganja za povećanje uvođenja mobilnosti i prijevoza
  , među ostalim usmjeravanjem mjera i ulaganja na prelazak
  s 
  privatne na javnu, zajedničku
  i 
  aktivnu mobilnost, u skladu s člankom 6
  .

, među ostalim usmjeravanjem mjera i ulaganja na prelazak

privatne na javnu, zajedničku

aktivnu mobilnost, u skladu s člankom 6

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka -a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | detaljne kvantitativne informacije o energetskom siromaštvu i siromaštvu u pogledu mobilnosti u odnosu na sljedeće:









  i. | preciznu definiciju energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti koja se primjenjuje na nacionalnoj razini, na temelju definicija iz članka 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

detaljne kvantitativne informacije o energetskom siromaštvu i siromaštvu u pogledu mobilnosti u odnosu na sljedeće:

i.

i.

preciznu definiciju energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti koja se primjenjuje na nacionalnoj razini, na temelju definicija iz članka 2.;

preciznu definiciju energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti koja se primjenjuje na nacionalnoj razini, na temelju definicija iz članka 2.;

| ii. | pregled broja ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza utvrđenih na početku plana, na temelju definicija iz članka 2., kako bi se identificirali potencijalni korisnici plana; |
| --- | --- |

ii.

ii.

pregled broja ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza utvrđenih na početku plana, na temelju definicija iz članka 2., kako bi se identificirali potencijalni korisnici plana;

pregled broja ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza utvrđenih na početku plana, na temelju definicija iz članka 2., kako bi se identificirali potencijalni korisnici plana;

| iii. | nacionalne ciljne vrijednosti i ciljeve za smanjenje broja ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza za razdoblje obuhvaćeno planom; |
| --- | --- |

iii.

iii.

nacionalne ciljne vrijednosti i ciljeve za smanjenje broja ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza za razdoblje obuhvaćeno planom;

nacionalne ciljne vrijednosti i ciljeve za smanjenje broja ranjivih kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza za razdoblje obuhvaćeno planom;

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | konkretne mjere i ulaganja u skladu s 
  člankom
   3. za
  smanjenje
  učinaka iz točke (c) ovoga stavka zajedno s objašnjenjem načina na koji bi djelotvorno doprinijeli postizanju ciljeva utvrđenih u članku 1. u cjelokupnom okviru relevantnih politika države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

konkretne mjere i ulaganja u skladu s 
  člankom
   3. za
  smanjenje
  učinaka iz točke (c) ovoga stavka zajedno s objašnjenjem načina na koji bi djelotvorno doprinijeli postizanju ciljeva utvrđenih u članku 1. u cjelokupnom okviru relevantnih politika države članice;

člankom

smanjenje

| (a) | konkretne mjere i ulaganja u skladu s 
  člancima
   3.
  i 6.
  za
  rješavanje
  učinaka iz točke (c) ovoga stavka zajedno s objašnjenjem načina na koji bi djelotvorno doprinijeli postizanju ciljeva utvrđenih u članku 1. u cjelokupnom okviru relevantnih politika države članice; |
| --- | --- |

(a)

konkretne mjere i ulaganja u skladu s 
  člancima
   3.
  i 6.
  za
  rješavanje
  učinaka iz točke (c) ovoga stavka zajedno s objašnjenjem načina na koji bi djelotvorno doprinijeli postizanju ciljeva utvrđenih u članku 1. u cjelokupnom okviru relevantnih politika države članice;

člancima

i 6.

rješavanje

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | usklađenost i uzajamno jačanje popratnih mjera za smanjenje učinaka iz točke (c); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

usklađenost i uzajamno jačanje popratnih mjera za smanjenje učinaka iz točke (c);

usklađenost i uzajamno jačanje popratnih mjera za smanjenje učinaka iz točke (c);

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | procjena vjerojatnih učinaka
  tog
  povećanja cijena na
  kućanstva, a posebno na učestalost energetskog siromaštva, na mikropoduzeća
  i 
  na korisnike usluga prijevoza
  ,
  što posebno uključuje procjenu i identifikaciju ranjivih kućanstava
  ,
  ranjivih
  mikropoduzeća i 
  ranjivih korisnika
  usluga prijevoza; ti se učinci trebaju analizirati s dovoljnom razinom regionalne raščlambe, uzimajući u obzir elemente kao što su pristup javnom prijevozu i osnovnim uslugama te utvrđivanje najviše pogođenih područja, posebno udaljenih i 
  ruralnih
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

procjena vjerojatnih učinaka
  tog
  povećanja cijena na
  kućanstva, a posebno na učestalost energetskog siromaštva, na mikropoduzeća
  i 
  na korisnike usluga prijevoza
  ,
  što posebno uključuje procjenu i identifikaciju ranjivih kućanstava
  ,
  ranjivih
  mikropoduzeća i 
  ranjivih korisnika
  usluga prijevoza; ti se učinci trebaju analizirati s dovoljnom razinom regionalne raščlambe, uzimajući u obzir elemente kao što su pristup javnom prijevozu i osnovnim uslugama te utvrđivanje najviše pogođenih područja, posebno udaljenih i 
  ruralnih
  ;

tog

kućanstva, a posebno na učestalost energetskog siromaštva, na mikropoduzeća

na korisnike usluga prijevoza

što posebno uključuje procjenu i identifikaciju ranjivih kućanstava

ranjivih

ranjivih korisnika

ruralnih

| (c) | procjena vjerojatnih učinaka povećanja cijena na
  energetsko siromaštvo
  i 
  siromaštvo u pogledu mobilnosti
  ,
  na ranjiva kućanstva
  , mikropoduzeća i 
  korisnike
  usluga prijevoza; ti se učinci trebaju analizirati s dovoljnom razinom regionalne raščlambe uzimajući u obzir
  nacionalne posebnosti i
  elemente kao što su pristup javnom prijevozu i osnovnim uslugama te utvrđivanje najviše pogođenih područja, posebno
  ruralnih, otočnih, perifernih, planinskih,
  udaljenih i 
  manje dostupnih područja ili manje razvijenih regija ili područja, uključujući slabije razvijena prigradska područja i najudaljenije regije kojima će biti potrebna posebna pozornost i potpora za tranziciju prema klimatskoj neutralnosti
  ; |
| --- | --- |

(c)

procjena vjerojatnih učinaka povećanja cijena na
  energetsko siromaštvo
  i 
  siromaštvo u pogledu mobilnosti
  ,
  na ranjiva kućanstva
  , mikropoduzeća i 
  korisnike
  usluga prijevoza; ti se učinci trebaju analizirati s dovoljnom razinom regionalne raščlambe uzimajući u obzir
  nacionalne posebnosti i
  elemente kao što su pristup javnom prijevozu i osnovnim uslugama te utvrđivanje najviše pogođenih područja, posebno
  ruralnih, otočnih, perifernih, planinskih,
  udaljenih i 
  manje dostupnih područja ili manje razvijenih regija ili područja, uključujući slabije razvijena prigradska područja i najudaljenije regije kojima će biti potrebna posebna pozornost i potpora za tranziciju prema klimatskoj neutralnosti
  ;

energetsko siromaštvo

siromaštvo u pogledu mobilnosti

na ranjiva kućanstva

korisnike

nacionalne posebnosti i

ruralnih, otočnih, perifernih, planinskih,

manje dostupnih područja ili manje razvijenih regija ili područja, uključujući slabije razvijena prigradska područja i najudaljenije regije kojima će biti potrebna posebna pozornost i potpora za tranziciju prema klimatskoj neutralnosti

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d

Članak 4. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | ako su planom predviđene mjere iz članka 3. stavka 2., kriteriji za identifikaciju prihvatljivih krajnjih primatelja, predviđeni rok za predmetne mjere i njihovo opravdanje na temelju kvantitativne procjene i kvalitativnog objašnjenja o tome kako se očekuje da će se mjerama iz plana smanjiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  prijevoza
  te ranjivost kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza zbog povećanja cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

ako su planom predviđene mjere iz članka 3. stavka 2., kriteriji za identifikaciju prihvatljivih krajnjih primatelja, predviđeni rok za predmetne mjere i njihovo opravdanje na temelju kvantitativne procjene i kvalitativnog objašnjenja o tome kako se očekuje da će se mjerama iz plana smanjiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  prijevoza
  te ranjivost kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza zbog povećanja cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje;

prijevoza

| (d) | ako su planom predviđene mjere iz članka 3. stavka 2., kriteriji za identifikaciju prihvatljivih krajnjih primatelja, predviđeni rok za predmetne mjere i njihovo opravdanje na temelju kvantitativne procjene i kvalitativnog objašnjenja o tome kako se očekuje da će se mjerama iz plana smanjiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  mobilnosti
  te ranjivost kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza zbog povećanja cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje;
  kao i obrazloženje o tome kako se tom mjerom dopunjuju postojeće aktivnosti država članica u tu svrhu; |
| --- | --- |

(d)

ako su planom predviđene mjere iz članka 3. stavka 2., kriteriji za identifikaciju prihvatljivih krajnjih primatelja, predviđeni rok za predmetne mjere i njihovo opravdanje na temelju kvantitativne procjene i kvalitativnog objašnjenja o tome kako se očekuje da će se mjerama iz plana smanjiti energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu
  mobilnosti
  te ranjivost kućanstava, mikropoduzeća i korisnika usluga prijevoza zbog povećanja cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje;
  kao i obrazloženje o tome kako se tom mjerom dopunjuju postojeće aktivnosti država članica u tu svrhu;

mobilnosti

kao i obrazloženje o tome kako se tom mjerom dopunjuju postojeće aktivnosti država članica u tu svrhu;

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e

Članak 4. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | predviđene ključne etape, ciljne vrijednosti i okvirni vremenski raspored za provedbu mjera i ulaganja koji se moraju završiti do 31. srpnja 2032.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

predviđene ključne etape, ciljne vrijednosti i okvirni vremenski raspored za provedbu mjera i ulaganja koji se moraju završiti do 31. srpnja 2032.;

| (e) | predviđene ključne etape, ciljne vrijednosti i okvirni vremenski raspored za provedbu mjera i ulaganja koji se moraju završiti do
  svakog dvogodišnjeg energetskog i klimatskog izvješća o napretku u skladu s člankom 23. i do
  31. srpnja 2032.; |
| --- | --- |

(e)

predviđene ključne etape, ciljne vrijednosti i okvirni vremenski raspored za provedbu mjera i ulaganja koji se moraju završiti do
  svakog dvogodišnjeg energetskog i klimatskog izvješća o napretku u skladu s člankom 23. i do
  31. srpnja 2032.;

svakog dvogodišnjeg energetskog i klimatskog izvješća o napretku u skladu s člankom 23. i do

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka ea (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | okvirni raspored, prema potrebi, za potporu vozilima u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (d); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

okvirni raspored, prema potrebi, za potporu vozilima u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (d);

okvirni raspored, prema potrebi, za potporu vozilima u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (d);

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka eb (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | kako se mjerama i ulaganjima, prema potrebi, promiču održiva i kvalitetna radna mjesta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

kako se mjerama i ulaganjima, prema potrebi, promiču održiva i kvalitetna radna mjesta;

kako se mjerama i ulaganjima, prema potrebi, promiču održiva i kvalitetna radna mjesta;

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka i

Članak 4. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | mehanizmi koje je predmetna država članica uspostavila za djelotvorno praćenje i provedbu plana, posebno predloženih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, uključujući pokazatelje za provedbu mjera i ulaganja, a to su, prema potrebi, oni dostupni Statističkom uredu Europske unije i Opservatoriju za energetsko siromaštvo kako je utvrđeno u Preporuci Komisije (EU) 2020/1563 (54) o energetskom siromaštvu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

mehanizmi koje je predmetna država članica uspostavila za djelotvorno praćenje i provedbu plana, posebno predloženih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, uključujući pokazatelje za provedbu mjera i ulaganja, a to su, prema potrebi, oni dostupni Statističkom uredu Europske unije i Opservatoriju za energetsko siromaštvo kako je utvrđeno u Preporuci Komisije (EU) 2020/1563 (54) o energetskom siromaštvu;

54

| (i) | mehanizmi koje je predmetna država članica uspostavila za djelotvorno praćenje i provedbu plana,
  koji se trebaju uvesti uz blisko savjetovanje s regionalnim i lokalnim tijelima, ekonomskim i socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva u skladu s nacionalnim pravom i praksom,
  posebno predloženih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, uključujući pokazatelje za provedbu mjera i ulaganja, a to su, prema potrebi, oni dostupni Statističkom uredu Europske unije i Opservatoriju za energetsko siromaštvo kako je utvrđeno u Preporuci Komisije (EU) 2020/1563 (54) o energetskom siromaštvu; |
| --- | --- |

(i)

mehanizmi koje je predmetna država članica uspostavila za djelotvorno praćenje i provedbu plana,
  koji se trebaju uvesti uz blisko savjetovanje s regionalnim i lokalnim tijelima, ekonomskim i socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva u skladu s nacionalnim pravom i praksom,
  posebno predloženih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, uključujući pokazatelje za provedbu mjera i ulaganja, a to su, prema potrebi, oni dostupni Statističkom uredu Europske unije i Opservatoriju za energetsko siromaštvo kako je utvrđeno u Preporuci Komisije (EU) 2020/1563 (54) o energetskom siromaštvu;

koji se trebaju uvesti uz blisko savjetovanje s regionalnim i lokalnim tijelima, ekonomskim i socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva u skladu s nacionalnim pravom i praksom,

54

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka j

Članak 4. – stavak 1. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | kad je riječ o izradi i, ovisno o slučaju, provedbi plana, sažetak postupka savjetovanja provedenog u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2018/1999 i nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim tijelima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima, te način na koji je doprinos dionikâ uzet u obzir u planu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

kad je riječ o izradi i, ovisno o slučaju, provedbi plana, sažetak postupka savjetovanja provedenog u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2018/1999 i nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim tijelima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima, te način na koji je doprinos dionikâ uzet u obzir u planu;

| (j) | kad je riječ o izradi i, ovisno o slučaju, provedbi plana, sažetak postupka savjetovanja provedenog u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2018/1999 i 
  člankom 8. Uredbe (EU) 2021/1060 te
  nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim tijelima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima, te način na koji je doprinos dionikâ uzet u obzir u planu
  i njihove posebne uloge u osmišljavanju, provedbi i praćenju
  ; |
| --- | --- |

(j)

kad je riječ o izradi i, ovisno o slučaju, provedbi plana, sažetak postupka savjetovanja provedenog u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2018/1999 i 
  člankom 8. Uredbe (EU) 2021/1060 te
  nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim tijelima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima, te način na koji je doprinos dionikâ uzet u obzir u planu
  i njihove posebne uloge u osmišljavanju, provedbi i praćenju
  ;

člankom 8. Uredbe (EU) 2021/1060 te

i njihove posebne uloge u osmišljavanju, provedbi i praćenju

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka ka (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka ka (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ka) | udio sredstava iz Fonda namijenjenih lokalnim projektima klimatske tranzicije pod vodstvom zajednice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ka)

(ka)

udio sredstava iz Fonda namijenjenih lokalnim projektima klimatske tranzicije pod vodstvom zajednice.

udio sredstava iz Fonda namijenjenih lokalnim projektima klimatske tranzicije pod vodstvom zajednice.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija je ovlaštena u roku od... [umetnuti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] donijeti delegirani akt u skladu s člankom 25. za dopunu ove Uredbe kako bi utvrdila predložak na temelju kojeg će države članice pripremiti svoj plan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija je ovlaštena u roku od... [umetnuti datum tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe] donijeti delegirani akt u skladu s člankom 25. za dopunu ove Uredbe kako bi utvrdila predložak na temelju kojeg će države članice pripremiti svoj plan.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Isplata potpore
  ovisi o postizanju
  ključnih etapa i ciljnih vrijednosti za mjere i ulaganja utvrđene u planovima. Te ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti usklađene s klimatskim ciljevima Unije i posebno obuhvaćati: | 2.   Isplata potpore
  izvršava se u skladu s troškovima navedenima za postizanje
  ključnih etapa i ciljnih vrijednosti za mjere i ulaganja utvrđene u planovima
  u skladu s člankom 6
  . Te ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti usklađene s klimatskim ciljevima Unije
  u skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava
  i posebno obuhvaćati: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Isplata potpore
  ovisi o postizanju
  ključnih etapa i ciljnih vrijednosti za mjere i ulaganja utvrđene u planovima. Te ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti usklađene s klimatskim ciljevima Unije i posebno obuhvaćati:

2.   Isplata potpore
  izvršava se u skladu s troškovima navedenima za postizanje
  ključnih etapa i ciljnih vrijednosti za mjere i ulaganja utvrđene u planovima
  u skladu s člankom 6
  . Te ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti usklađene s klimatskim ciljevima Unije
  u skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava
  i posebno obuhvaćati:

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – točka b

Članak 5. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | obnovu zgrada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

obnovu zgrada;

| (b) | obnovu zgrada
  , te među ostalim pridonositi ispunjavanju zahtjeva u pogledu obnove utvrđenih u Direktivi.../... [o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)]
  ; |
| --- | --- |

(b)

obnovu zgrada
  , te među ostalim pridonositi ispunjavanju zahtjeva u pogledu obnove utvrđenih u Direktivi.../... [o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)]
  ;

, te među ostalim pridonositi ispunjavanju zahtjeva u pogledu obnove utvrđenih u Direktivi.../... [o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)]

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – točka c

Članak 5. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | mobilnost i prijevoz
  s nultom i niskom stopom emisija
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

mobilnost i prijevoz
  s nultom i niskom stopom emisija
  ;

s nultom i niskom stopom emisija

| (c) | mobilnost i prijevoz
  u skladu s člankom 6.
  ; |
| --- | --- |

(c)

mobilnost i prijevoz
  u skladu s člankom 6.
  ;

u skladu s člankom 6.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – točka d

Članak 5. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | smanjenje emisija stakleničkih plinova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

smanjenje emisija stakleničkih plinova;

| (d) | smanjenje emisija stakleničkih plinova
  , s ciljem postupnog ukidanja i neproduljenja ovisnosti o fosilnim gorivima i izbjegavanja ovisnosti o ugljiku, u vezi s mjerama i ulaganjima u skladu s člankom 6.
  ; |
| --- | --- |

(d)

smanjenje emisija stakleničkih plinova
  , s ciljem postupnog ukidanja i neproduljenja ovisnosti o fosilnim gorivima i izbjegavanja ovisnosti o ugljiku, u vezi s mjerama i ulaganjima u skladu s člankom 6.
  ;

, s ciljem postupnog ukidanja i neproduljenja ovisnosti o fosilnim gorivima i izbjegavanja ovisnosti o ugljiku, u vezi s mjerama i ulaganjima u skladu s člankom 6.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – točka e

Članak 5. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | smanjenje broja ranjivih kućanstava,
  posebno
  kućanstava u energetskom siromaštvu, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza, među ostalim u ruralnim
  i
  udaljenim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

smanjenje broja ranjivih kućanstava,
  posebno
  kućanstava u energetskom siromaštvu, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza, među ostalim u ruralnim
  i
  udaljenim područjima.

posebno

i

| (e) | smanjenje broja ranjivih kućanstava,
  tj.
  kućanstava u energetskom siromaštvu
  ili kućanstava kojima prijeti energetsko siromaštvo
  , ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza, među ostalim u ruralnim
  , otočnim, perifernim, planinskim,
  udaljenim
  i manje dostupnim
  područjima
  ili slabije razvijenim regijama ili područjima, uključujući manje razvijena prigradska područja i najudaljenije regije kojima će biti potrebna posebna pozornost i potpora tranziciji prema klimatskoj neutralnosti; |
| --- | --- |

(e)

smanjenje broja ranjivih kućanstava,
  tj.
  kućanstava u energetskom siromaštvu
  ili kućanstava kojima prijeti energetsko siromaštvo
  , ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza, među ostalim u ruralnim
  , otočnim, perifernim, planinskim,
  udaljenim
  i manje dostupnim
  područjima
  ili slabije razvijenim regijama ili područjima, uključujući manje razvijena prigradska područja i najudaljenije regije kojima će biti potrebna posebna pozornost i potpora tranziciji prema klimatskoj neutralnosti;

tj.

ili kućanstava kojima prijeti energetsko siromaštvo

, otočnim, perifernim, planinskim,

i manje dostupnim

ili slabije razvijenim regijama ili područjima, uključujući manje razvijena prigradska područja i najudaljenije regije kojima će biti potrebna posebna pozornost i potpora tranziciji prema klimatskoj neutralnosti;

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – točka ea (nova)

Članak 5. – stavak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | doprinos, prema potrebi, održivim i kvalitetnim radnim mjestima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

doprinos, prema potrebi, održivim i kvalitetnim radnim mjestima.

doprinos, prema potrebi, održivim i kvalitetnim radnim mjestima.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Iz Fonda se podupiru samo mjere i ulaganja kojima se poštuje načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17.
  Uredbe (EU) 2020/852
  . | 3.   Iz Fonda se podupiru samo mjere i ulaganja
  koji su u skladu s tehničkim kriterijima utvrđenima u okviru Uredbe (EU) 2020/852 te
  kojima se poštuje načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17.
  te uredbe
  . |
| | Primatelji sredstava Fonda poštuju primjenjivo pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Iz Fonda se podupiru samo mjere i ulaganja kojima se poštuje načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17.
  Uredbe (EU) 2020/852
  .

3.   Iz Fonda se podupiru samo mjere i ulaganja
  koji su u skladu s tehničkim kriterijima utvrđenima u okviru Uredbe (EU) 2020/852 te
  kojima se poštuje načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17.
  te uredbe
  .

Primatelji sredstava Fonda poštuju primjenjivo pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima.

Primatelji sredstava Fonda poštuju primjenjivo pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice mogu uključiti troškove mjera u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i ranjivim
  kućanstvima koja su korisnici usluga prijevoza
  pruža privremena izravna potpora dohotku kako bi se apsorbiralo povećanje cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje.
  Ta će se potpora
  s vremenom
  smanjivati
  i 
  biti
  ograničena na
  izravan učinak trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet
  .
  Prihvatljivost za takvu izravnu potporu dohotku prestaje u rokovima utvrđenima u članku 4
  .
  stavku 1
  .
  točki (d)
  . | 1.   Države članice mogu uključiti troškove mjera u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i ranjivim
  korisnicima usluga prijevoza pogođenih energetskim siromaštvom ili siromaštvom u pogledu mobilnosti
  pruža privremena izravna potpora dohotku
  , uključujući smanjenje poreza na električnu energiju i pristojbi kao prijelaznu mjeru,
  kako bi se apsorbiralo povećanje cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje.
  Takva potpora predstavlja posredničku potporu tim ranjivim kućanstvima, koja se
  s vremenom
  smanjuje, podložno provedbi strukturnih mjera ili ulaganja s dugoročnim učincima kako bi se ti korisnici učinkovito izvukli iz energetskog siromaštva
  i 
  siromaštva u pogledu mobilnosti. Takva je potpora
  ograničena na
  najviše 40 % ukupnog procijenjenog troška svakog plana za razdoblje 2024. – 2027
  .
  i utvrđuje se za razdoblje 2028. – 2032. u skladu s procjenom Komisije provedenom u skladu s člankom 24
  .
  stavkom 3
  .
  , s ciljem postupnog ukidanja takve potpore do kraja 2032
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice mogu uključiti troškove mjera u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i ranjivim
  kućanstvima koja su korisnici usluga prijevoza
  pruža privremena izravna potpora dohotku kako bi se apsorbiralo povećanje cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje.
  Ta će se potpora
  s vremenom
  smanjivati
  i 
  biti
  ograničena na
  izravan učinak trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet
  .
  Prihvatljivost za takvu izravnu potporu dohotku prestaje u rokovima utvrđenima u članku 4
  .
  stavku 1
  .
  točki (d)
  .

1.   Države članice mogu uključiti troškove mjera u okviru kojih se ranjivim kućanstvima i ranjivim
  korisnicima usluga prijevoza pogođenih energetskim siromaštvom ili siromaštvom u pogledu mobilnosti
  pruža privremena izravna potpora dohotku
  , uključujući smanjenje poreza na električnu energiju i pristojbi kao prijelaznu mjeru,
  kako bi se apsorbiralo povećanje cijena goriva za cestovni prijevoz i grijanje.
  Takva potpora predstavlja posredničku potporu tim ranjivim kućanstvima, koja se
  s vremenom
  smanjuje, podložno provedbi strukturnih mjera ili ulaganja s dugoročnim učincima kako bi se ti korisnici učinkovito izvukli iz energetskog siromaštva
  i 
  siromaštva u pogledu mobilnosti. Takva je potpora
  ograničena na
  najviše 40 % ukupnog procijenjenog troška svakog plana za razdoblje 2024. – 2027
  .
  i utvrđuje se za razdoblje 2028. – 2032. u skladu s procjenom Komisije provedenom u skladu s člankom 24
  .
  stavkom 3
  .
  , s ciljem postupnog ukidanja takve potpore do kraja 2032
  .

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice u procijenjene ukupne troškove planova mogu uključiti troškove sljedećih mjera i ulaganja pod uvjetom da prvenstveno budu namijenjeni ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima ili korisnicima usluga prijevoza i da se njima namjerava: | 2.   Države članice u procijenjene ukupne troškove planova mogu uključiti troškove sljedećih mjera i ulaganja
  s dugoročnim učincima
  pod uvjetom da prvenstveno budu namijenjeni ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima ili korisnicima usluga prijevoza i da se njima namjerava: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice u procijenjene ukupne troškove planova mogu uključiti troškove sljedećih mjera i ulaganja pod uvjetom da prvenstveno budu namijenjeni ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima ili korisnicima usluga prijevoza i da se njima namjerava:

2.   Države članice u procijenjene ukupne troškove planova mogu uključiti troškove sljedećih mjera i ulaganja
  s dugoročnim učincima
  pod uvjetom da prvenstveno budu namijenjeni ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima ili korisnicima usluga prijevoza i da se njima namjerava:

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka a

Članak 6. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | podržati obnova zgrada, osobito za one koji stanuju u zgradama s najlošijim svojstvima, među ostalim u obliku financijske potpore ili fiskalnih poticaja kao što je odbitak troškova obnove od najamnine, neovisno o vlasništvu predmetnih zgrada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

podržati obnova zgrada, osobito za one koji stanuju u zgradama s najlošijim svojstvima, među ostalim u obliku financijske potpore ili fiskalnih poticaja kao što je odbitak troškova obnove od najamnine, neovisno o vlasništvu predmetnih zgrada;

| (a) | podržati
  kvalitetna, troškovno i energetski učinkovita
  obnova zgrada, osobito
  u svrhu ispunjavanja zahtjeva u pogledu obnove utvrđenih u Direktivi.../... [o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)]] i
  za one koji stanuju u zgradama s najlošijim svojstvima
  pri čemu se posebna pozornost posvećuje stanarima i socijalnim stambenim objektima
  , među ostalim u obliku financijske potpore ili fiskalnih poticaja kao što je odbitak troškova obnove od najamnine
  ili posebne potpore za obnovu socijalnih stambenih objekata kako bi se omogućio pristup cjenovno pristupačnom energetski učinkovitom stanovanju
  , neovisno o vlasništvu predmetnih zgrada; |
| --- | --- |

(a)

podržati
  kvalitetna, troškovno i energetski učinkovita
  obnova zgrada, osobito
  u svrhu ispunjavanja zahtjeva u pogledu obnove utvrđenih u Direktivi.../... [o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)]] i
  za one koji stanuju u zgradama s najlošijim svojstvima
  pri čemu se posebna pozornost posvećuje stanarima i socijalnim stambenim objektima
  , među ostalim u obliku financijske potpore ili fiskalnih poticaja kao što je odbitak troškova obnove od najamnine
  ili posebne potpore za obnovu socijalnih stambenih objekata kako bi se omogućio pristup cjenovno pristupačnom energetski učinkovitom stanovanju
  , neovisno o vlasništvu predmetnih zgrada;

kvalitetna, troškovno i energetski učinkovita

u svrhu ispunjavanja zahtjeva u pogledu obnove utvrđenih u Direktivi.../... [o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) [2021/0426(COD)]] i

pri čemu se posebna pozornost posvećuje stanarima i socijalnim stambenim objektima

ili posebne potpore za obnovu socijalnih stambenih objekata kako bi se omogućio pristup cjenovno pristupačnom energetski učinkovitom stanovanju

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 6. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | osigurati pristup cjenovno pristupačnom energetski učinkovitom stanovanju, među ostalim osiguravanjem dovoljno energetski učinkovitog i cjenovno pristupačnog stambenog fonda, uključujući socijalno stanovanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

osigurati pristup cjenovno pristupačnom energetski učinkovitom stanovanju, među ostalim osiguravanjem dovoljno energetski učinkovitog i cjenovno pristupačnog stambenog fonda, uključujući socijalno stanovanje;

osigurati pristup cjenovno pristupačnom energetski učinkovitom stanovanju, među ostalim osiguravanjem dovoljno energetski učinkovitog i cjenovno pristupačnog stambenog fonda, uključujući socijalno stanovanje;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka b

Članak 6. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pridonijeti dekarbonizaciji, uključujući elektrifikaciju, grijanje i hlađenje zgrada
  i
  kuhanje u njima, te integraciji energije iz obnovljivih izvora
  koja
  doprinosi postizanju uštede energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pridonijeti dekarbonizaciji, uključujući elektrifikaciju, grijanje i hlađenje zgrada
  i
  kuhanje u njima, te integraciji energije iz obnovljivih izvora
  koja
  doprinosi postizanju uštede energije;

i

koja

| (b) | pridonijeti
  troškovno učinkovitoj
  dekarbonizaciji, uključujući elektrifikaciju, grijanje i hlađenje zgrada
  te
  kuhanje u njima,
  osiguravanjem pristupa cjenovno pristupačnim i energetski učinkovitim sustavima
  te integraciji
  i skladištenju
  energije iz obnovljivih izvora
  , među ostalim putem energetskih zajednica građana i međusobne razmjene energije, kako bi se zadovoljila sva preostala potražnja, pametna unutarnja elektroenergetska postrojenja ili pokrili troškovi priključenja na pametne električne mreže i sve druge mjere kojima se nedvojbeno
  doprinosi postizanju uštede energije
  , kao i priključivanje na mreže centraliziranog grijanja, kao što su vaučeri, subvencije ili krediti s nultom kamatnom stopom za ulaganje u proizvode i usluge za povećanje energetske učinkovitosti zgrada ili za integraciju obnovljivih izvora energije u zgrade
  ; |
| --- | --- |

(b)

pridonijeti
  troškovno učinkovitoj
  dekarbonizaciji, uključujući elektrifikaciju, grijanje i hlađenje zgrada
  te
  kuhanje u njima,
  osiguravanjem pristupa cjenovno pristupačnim i energetski učinkovitim sustavima
  te integraciji
  i skladištenju
  energije iz obnovljivih izvora
  , među ostalim putem energetskih zajednica građana i međusobne razmjene energije, kako bi se zadovoljila sva preostala potražnja, pametna unutarnja elektroenergetska postrojenja ili pokrili troškovi priključenja na pametne električne mreže i sve druge mjere kojima se nedvojbeno
  doprinosi postizanju uštede energije
  , kao i priključivanje na mreže centraliziranog grijanja, kao što su vaučeri, subvencije ili krediti s nultom kamatnom stopom za ulaganje u proizvode i usluge za povećanje energetske učinkovitosti zgrada ili za integraciju obnovljivih izvora energije u zgrade
  ;

troškovno učinkovitoj

te

osiguravanjem pristupa cjenovno pristupačnim i energetski učinkovitim sustavima

i skladištenju

, među ostalim putem energetskih zajednica građana i međusobne razmjene energije, kako bi se zadovoljila sva preostala potražnja, pametna unutarnja elektroenergetska postrojenja ili pokrili troškovi priključenja na pametne električne mreže i sve druge mjere kojima se nedvojbeno

, kao i priključivanje na mreže centraliziranog grijanja, kao što su vaučeri, subvencije ili krediti s nultom kamatnom stopom za ulaganje u proizvode i usluge za povećanje energetske učinkovitosti zgrada ili za integraciju obnovljivih izvora energije u zgrade

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 6. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | pružati ciljane, dostupne i cjenovno pristupačne informacije, obrazovanje, osviještenost i savjete o troškovno učinkovitim mjerama i ulaganjima te dostupnoj potpori za obnovu zgrada i energetsku učinkovitost te održive i cjenovno pristupačne alternative u pogledu mobilnosti i prijevoza, među ostalim energetskim pregledima zgrada, prilagođenim konzultacijama o energiji ili prilagođenim uslugama upravljanja mobilnošću; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

pružati ciljane, dostupne i cjenovno pristupačne informacije, obrazovanje, osviještenost i savjete o troškovno učinkovitim mjerama i ulaganjima te dostupnoj potpori za obnovu zgrada i energetsku učinkovitost te održive i cjenovno pristupačne alternative u pogledu mobilnosti i prijevoza, među ostalim energetskim pregledima zgrada, prilagođenim konzultacijama o energiji ili prilagođenim uslugama upravljanja mobilnošću;

pružati ciljane, dostupne i cjenovno pristupačne informacije, obrazovanje, osviještenost i savjete o troškovno učinkovitim mjerama i ulaganjima te dostupnoj potpori za obnovu zgrada i energetsku učinkovitost te održive i cjenovno pristupačne alternative u pogledu mobilnosti i prijevoza, među ostalim energetskim pregledima zgrada, prilagođenim konzultacijama o energiji ili prilagođenim uslugama upravljanja mobilnošću;

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka c

Članak 6. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | podržati javne i privatne subjekte u razvoju i pružanju pristupačnih rješenja za obnovu radi povećanja energetske učinkovitosti i odgovarajućih instrumenata financiranja u skladu sa socijalnim ciljevima Fonda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

podržati javne i privatne subjekte u razvoju i pružanju pristupačnih rješenja za obnovu radi povećanja energetske učinkovitosti i odgovarajućih instrumenata financiranja u skladu sa socijalnim ciljevima Fonda;

| (c) | podržati javne i privatne subjekte
  , uključujući pružatelje socijalnih stanova, a posebno javno-privatnu suradnju,
  u razvoju i pružanju
  sigurnih i
  pristupačnih rješenja za obnovu radi povećanja energetske učinkovitosti i odgovarajućih instrumenata financiranja u skladu sa socijalnim ciljevima Fonda
  , uključujući rješenja za pametnu električnu mrežu
  ; |
| --- | --- |

(c)

podržati javne i privatne subjekte
  , uključujući pružatelje socijalnih stanova, a posebno javno-privatnu suradnju,
  u razvoju i pružanju
  sigurnih i
  pristupačnih rješenja za obnovu radi povećanja energetske učinkovitosti i odgovarajućih instrumenata financiranja u skladu sa socijalnim ciljevima Fonda
  , uključujući rješenja za pametnu električnu mrežu
  ;

, uključujući pružatelje socijalnih stanova, a posebno javno-privatnu suradnju,

sigurnih i

, uključujući rješenja za pametnu električnu mrežu

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka d

Članak 6. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | omogućiti pristup
  vozilima s nultom
  i niskom
  stopom emisija i biciklima, uključujući financijsku potporu ili fiskalne poticaje za njihovu kupnju,
  te odgovarajućoj javnoj
  i 
  privatnoj infrastrukturi
  , među ostalim za punjenje i opskrbu;
  kad je riječ o potpori
  koja
  se odnosi na vozila
  s niskim stopama emisija
  , daje se
  vremenski okvir za
  njezino
  postupno smanjivanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

omogućiti pristup
  vozilima s nultom
  i niskom
  stopom emisija i biciklima, uključujući financijsku potporu ili fiskalne poticaje za njihovu kupnju,
  te odgovarajućoj javnoj
  i 
  privatnoj infrastrukturi
  , među ostalim za punjenje i opskrbu;
  kad je riječ o potpori
  koja
  se odnosi na vozila
  s niskim stopama emisija
  , daje se
  vremenski okvir za
  njezino
  postupno smanjivanje;

omogućiti pristup

i niskom

te odgovarajućoj javnoj

privatnoj infrastrukturi

kad je riječ o potpori

se odnosi na vozila

, daje se

njezino

| (d) | pružiti financijsku potporu ili fiskalne poticaje za poboljšanje pristupa
  vozilima s nultom stopom emisija
  , uz istodobno održavanje tehnološke neutralnosti,
  i biciklima,
  te za poticanje pristupa tržištu rabljenih vozila s nultom stopom emisija i njegova daljnjeg razvoja,
  uključujući financijsku potporu ili fiskalne poticaje za njihovu kupnju,
  za odgovarajuću javnu
  i 
  privatnu infrastrukturu
  , među ostalim za punjenje i opskrbu
  gorivom kako bi se poduprla kupnja vozila s nultom stopom emisija
  ;
  potpora je ograničena na vozila
  koja
  su dostupna po prosječnoj tržišnoj cijeni za takva vozila u državi članici u određenoj godini ili ispod nje; mjere za potporu vozilima
  s niskim stopama emisija
  prvenstveno se razmatraju samo ako još nije moguć pristup mobilnosti s nultom stopom emisija
  ,
  posebno u ruralnim, udaljenim i manje pristupačnim područjima. Države članice dostavljaju
  vremenski okvir za postupno smanjivanje
  potpore u skladu s tehničkim kriterijima koje je Komisija utvrdila na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2139
  ; |
| --- | --- |

(d)

pružiti financijsku potporu ili fiskalne poticaje za poboljšanje pristupa
  vozilima s nultom stopom emisija
  , uz istodobno održavanje tehnološke neutralnosti,
  i biciklima,
  te za poticanje pristupa tržištu rabljenih vozila s nultom stopom emisija i njegova daljnjeg razvoja,
  uključujući financijsku potporu ili fiskalne poticaje za njihovu kupnju,
  za odgovarajuću javnu
  i 
  privatnu infrastrukturu
  , među ostalim za punjenje i opskrbu
  gorivom kako bi se poduprla kupnja vozila s nultom stopom emisija
  ;
  potpora je ograničena na vozila
  koja
  su dostupna po prosječnoj tržišnoj cijeni za takva vozila u državi članici u određenoj godini ili ispod nje; mjere za potporu vozilima
  s niskim stopama emisija
  prvenstveno se razmatraju samo ako još nije moguć pristup mobilnosti s nultom stopom emisija
  ,
  posebno u ruralnim, udaljenim i manje pristupačnim područjima. Države članice dostavljaju
  vremenski okvir za postupno smanjivanje
  potpore u skladu s tehničkim kriterijima koje je Komisija utvrdila na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2139
  ;

pružiti financijsku potporu ili fiskalne poticaje za poboljšanje pristupa

, uz istodobno održavanje tehnološke neutralnosti,

te za poticanje pristupa tržištu rabljenih vozila s nultom stopom emisija i njegova daljnjeg razvoja,

za odgovarajuću javnu

privatnu infrastrukturu

gorivom kako bi se poduprla kupnja vozila s nultom stopom emisija

potpora je ograničena na vozila

su dostupna po prosječnoj tržišnoj cijeni za takva vozila u državi članici u određenoj godini ili ispod nje; mjere za potporu vozilima

prvenstveno se razmatraju samo ako još nije moguć pristup mobilnosti s nultom stopom emisija

posebno u ruralnim, udaljenim i manje pristupačnim područjima. Države članice dostavljaju

potpore u skladu s tehničkim kriterijima koje je Komisija utvrdila na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2139

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka e

Članak 6. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | odobriti besplatan pristup javnom prijevozu ili prilagođene tarife za pristup javnom prijevozu
  te
  poticati održivu mobilnost
  na zahtjev i 
  usluge zajedničke
  mobilnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

odobriti besplatan pristup javnom prijevozu ili prilagođene tarife za pristup javnom prijevozu
  te
  poticati održivu mobilnost
  na zahtjev i 
  usluge zajedničke
  mobilnosti;

odobriti besplatan pristup javnom prijevozu ili prilagođene tarife za pristup javnom prijevozu

poticati održivu mobilnost

usluge zajedničke

| (e) | potaknuti upotrebu cjenovno pristupačnog i dostupnog javnog prijevoza s nultim i niskim emisijama
  te
  poduprijeti privatni i javni subjekti, uključujući zadruge, u razvoju i pružanju održive mobilnosti
  na zahtjev
  , usluga zajedničke mobilnosti
  i 
  privlačnih mogućnosti aktivne
  mobilnosti
  , posebno u ruralnim, otočnim, planinskim, udaljenim i manje pristupačnim područjima, u slabije razvijenim regijama ili područjima, uključujući manje razvijena prigradska područja i najudaljenije regije
  ; |
| --- | --- |

(e)

potaknuti upotrebu cjenovno pristupačnog i dostupnog javnog prijevoza s nultim i niskim emisijama
  te
  poduprijeti privatni i javni subjekti, uključujući zadruge, u razvoju i pružanju održive mobilnosti
  na zahtjev
  , usluga zajedničke mobilnosti
  i 
  privlačnih mogućnosti aktivne
  mobilnosti
  , posebno u ruralnim, otočnim, planinskim, udaljenim i manje pristupačnim područjima, u slabije razvijenim regijama ili područjima, uključujući manje razvijena prigradska područja i najudaljenije regije
  ;

potaknuti upotrebu cjenovno pristupačnog i dostupnog javnog prijevoza s nultim i niskim emisijama

poduprijeti privatni i javni subjekti, uključujući zadruge, u razvoju i pružanju održive mobilnosti

, usluga zajedničke mobilnosti

privlačnih mogućnosti aktivne

, posebno u ruralnim, otočnim, planinskim, udaljenim i manje pristupačnim područjima, u slabije razvijenim regijama ili područjima, uključujući manje razvijena prigradska područja i najudaljenije regije

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.a (novi)

Članak 6. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice promiču, prema potrebi, održiva i kvalitetna radna mjesta pri provedbi mjera i ulaganja u skladu sa stavkom 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Države članice promiču, prema potrebi, održiva i kvalitetna radna mjesta pri provedbi mjera i ulaganja u skladu sa stavkom 2.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.b (novi)

Članak 6. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija do 31. srpnja 2023. pruža smjernice o troškovno učinkovitim mjerama i ulaganjima u kontekstu stavka 2. Do 31. srpnja 2026. i svake dvije godine nakon toga Komisija ocjenjuje troškovnu učinkovitost mjera i ulaganja koje države članice provode u okviru svojih planova na temelju dvogodišnjeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog izvješća o napretku u skladu s člankom 23. Komisija izvješćuje o najboljoj praksi i prilagođava smjernice na odgovarajući način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  Komisija do 31. srpnja 2023. pruža smjernice o troškovno učinkovitim mjerama i ulaganjima u kontekstu stavka 2. Do 31. srpnja 2026. i svake dvije godine nakon toga Komisija ocjenjuje troškovnu učinkovitost mjera i ulaganja koje države članice provode u okviru svojih planova na temelju dvogodišnjeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog izvješća o napretku u skladu s člankom 23. Komisija izvješćuje o najboljoj praksi i prilagođava smjernice na odgovarajući način.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 7. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Iz
  Fonda
  se
  ne
  podupiru niti su u procijenjene ukupne troškove planova uključene
  mjere u obliku izravne potpore dohotku u skladu s člankom 3. stavkom 2. ove Uredbe za kućanstva koja već ostvaruju korist od: | 1.   
  Sredstvima
  Fonda ne
  zamjenjuju se
  mjere u obliku izravne potpore dohotku u skladu s člankom 3. stavkom 2. ove Uredbe
  pod uvjetom da je riječ o dodatnim i komplementarnim mjerama potpori pruženoj
  za kućanstva koja već ostvaruju korist od: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Iz
  Fonda
  se
  ne
  podupiru niti su u procijenjene ukupne troškove planova uključene
  mjere u obliku izravne potpore dohotku u skladu s člankom 3. stavkom 2. ove Uredbe za kućanstva koja već ostvaruju korist od:

1.   
  Sredstvima
  Fonda ne
  zamjenjuju se
  mjere u obliku izravne potpore dohotku u skladu s člankom 3. stavkom 2. ove Uredbe
  pod uvjetom da je riječ o dodatnim i komplementarnim mjerama potpori pruženoj
  za kućanstva koja već ostvaruju korist od:

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka a

Članak 7. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | javne intervencije u razinu cijena goriva
  obuhvaćenih Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

javne intervencije u razinu cijena goriva
  obuhvaćenih Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ
  ;

obuhvaćenih Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ

| (a) | javne intervencije u razinu cijena goriva
  koja se upotrebljavaju za izgaranje pri grijanju i hlađenju zgrada ili u cestovnom prometu
  ; |
| --- | --- |

(a)

javne intervencije u razinu cijena goriva
  koja se upotrebljavaju za izgaranje pri grijanju i hlađenju zgrada ili u cestovnom prometu
  ;

koja se upotrebljavaju za izgaranje pri grijanju i hlađenju zgrada ili u cestovnom prometu

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako predmetna država članica u svojem planu dokaže da javne intervencije iz stavka 1. ne kompenziraju u potpunosti povećanje cijena
  koje je posljedica uključivanja sektora zgrada
  i 
  cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  , izravna potpora dohotku može se uključiti u procijenjene ukupne troškove u granicama povećanja cijena koje nisu u potpunosti kompenzirane. | 2.   Ako predmetna država članica u svojem planu dokaže da javne intervencije iz stavka 1. ne kompenziraju u potpunosti povećanje cijena, izravna potpora dohotku može se uključiti u procijenjene ukupne troškove u granicama povećanja cijena koje nisu u potpunosti kompenzirane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako predmetna država članica u svojem planu dokaže da javne intervencije iz stavka 1. ne kompenziraju u potpunosti povećanje cijena
  koje je posljedica uključivanja sektora zgrada
  i 
  cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ
  , izravna potpora dohotku može se uključiti u procijenjene ukupne troškove u granicama povećanja cijena koje nisu u potpunosti kompenzirane.

2.   Ako predmetna država članica u svojem planu dokaže da javne intervencije iz stavka 1. ne kompenziraju u potpunosti povećanje cijena, izravna potpora dohotku može se uključiti u procijenjene ukupne troškove u granicama povećanja cijena koje nisu u potpunosti kompenzirane.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice u procijenjene ukupne troškove mogu uključiti financijsku potporu koja se pruža javnim ili privatnim subjektima koji nisu ranjiva kućanstva, mikropoduzeća ni korisnici usluga prijevoza ako ti subjekti provode mjere i ulaganja koja u konačnici donose koristi ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza. | Države članice u procijenjene ukupne troškove mogu uključiti financijsku potporu koja se pruža javnim ili privatnim subjektima
  , strogo isključujući financijske posrednike,
  koji nisu ranjiva kućanstva, mikropoduzeća ni korisnici usluga prijevoza
  u energetskom siromaštvu ili siromaštvu u pogledu mobilnosti,
  ako ti subjekti provode mjere i ulaganja
  u svoje ime
  koja u konačnici donose
  izravne
  koristi
  tim
  ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza
  , pod uvjetom da ti subjekti postupaju u skladu sa socijalnim i ekološkim zaštitnim mjerama iz članka 5. ove Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice u procijenjene ukupne troškove mogu uključiti financijsku potporu koja se pruža javnim ili privatnim subjektima koji nisu ranjiva kućanstva, mikropoduzeća ni korisnici usluga prijevoza ako ti subjekti provode mjere i ulaganja koja u konačnici donose koristi ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza.

Države članice u procijenjene ukupne troškove mogu uključiti financijsku potporu koja se pruža javnim ili privatnim subjektima
  , strogo isključujući financijske posrednike,
  koji nisu ranjiva kućanstva, mikropoduzeća ni korisnici usluga prijevoza
  u energetskom siromaštvu ili siromaštvu u pogledu mobilnosti,
  ako ti subjekti provode mjere i ulaganja
  u svoje ime
  koja u konačnici donose
  izravne
  koristi
  tim
  ranjivim kućanstvima, mikropoduzećima i korisnicima usluga prijevoza
  , pod uvjetom da ti subjekti postupaju u skladu sa socijalnim i ekološkim zaštitnim mjerama iz članka 5. ove Uredbe
  .

, strogo isključujući financijske posrednike,

u energetskom siromaštvu ili siromaštvu u pogledu mobilnosti,

u svoje ime

izravne

tim

, pod uvjetom da ti subjekti postupaju u skladu sa socijalnim i ekološkim zaštitnim mjerama iz članka 5. ove Uredbe

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice uvode potrebne zakonske i ugovorne zaštitne mjere kako bi osigurale da se cjelokupna korist prenese na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. | Države članice uvode potrebne zakonske i ugovorne zaštitne mjere kako bi osigurale da se cjelokupna korist prenese na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza.
  Ti subjekti moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu vidljivosti iz članka 22.a. |
| | Komisija izdaje smjernice o minimalnim načelima i zaštitnim mjerama te promiče najbolje prakse. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice uvode potrebne zakonske i ugovorne zaštitne mjere kako bi osigurale da se cjelokupna korist prenese na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza.

Države članice uvode potrebne zakonske i ugovorne zaštitne mjere kako bi osigurale da se cjelokupna korist prenese na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza.
  Ti subjekti moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu vidljivosti iz članka 22.a.

Ti subjekti moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu vidljivosti iz članka 22.a.

Komisija izdaje smjernice o minimalnim načelima i zaštitnim mjerama te promiče najbolje prakse.

Komisija izdaje smjernice o minimalnim načelima i zaštitnim mjerama te promiče najbolje prakse.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje
  2025.
   – 2027. iznosi
  23 700 000 000  EUR
  u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje
  [datum stupanja na snagu]
   – 2027. iznosi
  najmanje 11 140 000 000  EUR
  u tekućim cijenama.
  Fond se dopunjuje prihodima ostvarenima dražbovnom prodajom 150 milijuna emisijskih jedinica u skladu s člankom 30.d stavkom 3. [Direktive o ETS-u] [5 250 000 000 indikativni iznos] za to razdoblje. Financiranje se provodi u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje
  2025.
   – 2027. iznosi
  23 700 000 000  EUR
  u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje
  [datum stupanja na snagu]
   – 2027. iznosi
  najmanje 11 140 000 000  EUR
  u tekućim cijenama.
  Fond se dopunjuje prihodima ostvarenima dražbovnom prodajom 150 milijuna emisijskih jedinica u skladu s člankom 30.d stavkom 3. [Direktive o ETS-u] [5 250 000 000 indikativni iznos] za to razdoblje. Financiranje se provodi u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje 2028. – 2032.
  iznosi 48 500 000 000  EUR u tekućim cijenama
  , ovisno o raspoloživosti iznosâ prema godišnjim gornjim granicama važećeg višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a. | 2.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje 2028. – 2032.
  utvrđuje se nakon revizije ove Uredbe
  , ovisno o raspoloživosti iznosâ prema godišnjim gornjim granicama važećeg višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a
  i ocjeni te, prema potrebi i ako su ispunjeni uvjeti, ciljanom preispitivanju u skladu s [člankom 30.a stavkom 1.a] Direktive 2003/87/EZ
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje 2028. – 2032.
  iznosi 48 500 000 000  EUR u tekućim cijenama
  , ovisno o raspoloživosti iznosâ prema godišnjim gornjim granicama važećeg višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a.

2.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje 2028. – 2032.
  utvrđuje se nakon revizije ove Uredbe
  , ovisno o raspoloživosti iznosâ prema godišnjim gornjim granicama važećeg višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a
  i ocjeni te, prema potrebi i ako su ispunjeni uvjeti, ciljanom preispitivanju u skladu s [člankom 30.a stavkom 1.a] Direktive 2003/87/EZ
  .

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.a (novi)

Članak 9. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Dodatna sredstva stavljaju se na raspolaganje podložno posebnoj tehničkoj prilagodbi na temelju fluktuacije cijena ugljika iz članka 4.b [Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  kako je izmijenjena] kako bi se osiguralo da se raspoloživa odobrena sredstva za Socijalni fond za klimatsku politiku u proračunu Unije povećaju u skladu sa cijenom ugljika. Produljenje posebne tehničke prilagodbe koja proizlazi iz fluktuacije cijena ugljika razmatra se u kontekstu pregovora o primjenjivom višegodišnjem financijskom okviru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Dodatna sredstva stavljaju se na raspolaganje podložno posebnoj tehničkoj prilagodbi na temelju fluktuacije cijena ugljika iz članka 4.b [Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  kako je izmijenjena] kako bi se osiguralo da se raspoloživa odobrena sredstva za Socijalni fond za klimatsku politiku u proračunu Unije povećaju u skladu sa cijenom ugljika. Produljenje posebne tehničke prilagodbe koja proizlazi iz fluktuacije cijena ugljika razmatra se u kontekstu pregovora o primjenjivom višegodišnjem financijskom okviru.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.b (novi)

Članak 9. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  U skladu s [člankom 30.d stavkom 5.] Direktive 2003/87/EZ države članice upotrebljavaju prihode od emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi u skladu s poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ najprije za nacionalno sufinanciranje svojih planova, a sve prihode koji preostanu upotrebljavaju za socijalne klimatske mjere i ulaganja u skladu s člankom 6. ove Uredbe, osim prihoda koji su u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a utvrđeni kao vlastita sredstva i uneseni u proračun Unije kao opći prihod. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  U skladu s [člankom 30.d stavkom 5.] Direktive 2003/87/EZ države članice upotrebljavaju prihode od emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi u skladu s poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ najprije za nacionalno sufinanciranje svojih planova, a sve prihode koji preostanu upotrebljavaju za socijalne klimatske mjere i ulaganja u skladu s člankom 6. ove Uredbe, osim prihoda koji su u skladu s člankom 311. stavkom 3. UFEU-a utvrđeni kao vlastita sredstva i uneseni u proračun Unije kao opći prihod.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.a (novi)

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a




  Posebni problemi otočnih država članica, otoka i najudaljenijih regija




  Pri izradi svojih socijalnih planova za klimatsku politiku u skladu s člankom 3. države članice osobito uzimaju u obzir situaciju otočnih država članica, otoka i najudaljenijih regija. Otočne države članice, otoci i najudaljenije regije suočavaju se s ozbiljnim socioekonomskim problemima koji su posljedica zelene tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i nultoj neto stopi emisija s obzirom na njihove posebne potrebe i društvene učinke. Tim se područjima dodjeljuje prikladan minimalni iznos sredstava uz odgovarajuće obrazloženje, pri čemu se uzimaju u obzir posebni problemi s kojima se ta područja suočavaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Posebni problemi otočnih država članica, otoka i najudaljenijih regija

Pri izradi svojih socijalnih planova za klimatsku politiku u skladu s člankom 3. države članice osobito uzimaju u obzir situaciju otočnih država članica, otoka i najudaljenijih regija. Otočne države članice, otoci i najudaljenije regije suočavaju se s ozbiljnim socioekonomskim problemima koji su posljedica zelene tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i nultoj neto stopi emisija s obzirom na njihove posebne potrebe i društvene učinke. Tim se područjima dodjeljuje prikladan minimalni iznos sredstava uz odgovarajuće obrazloženje, pri čemu se uzimaju u obzir posebni problemi s kojima se ta područja suočavaju.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Potpora u okviru Fonda pruža se dodatno uz potporu u okviru drugih programa i instrumenata Unije. Mjere i ulaganja za koje se daje potpora iz Fonda mogu dobiti potporu iz drugih fondova, programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokriva isti trošak. | 1.   Potpora u okviru Fonda pruža se dodatno uz potporu u okviru drugih fondova, programa i instrumenata Unije
  na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, te se upotrebljava u sinergiji, komplementarno, usklađeno i dosljedno s njima, osobito Fondom za modernizaciju, programom InvestEU, Instrumentom za tehničku potporu, Mehanizmom za oporavak i otpornost te fondovima obuhvaćenima Uredbom (EU) 2021/1060
  . Mjere i ulaganja za koje se daje potpora iz Fonda mogu dobiti potporu iz drugih fondova, programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokriva isti trošak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Potpora u okviru Fonda pruža se dodatno uz potporu u okviru drugih programa i instrumenata Unije. Mjere i ulaganja za koje se daje potpora iz Fonda mogu dobiti potporu iz drugih fondova, programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokriva isti trošak.

1.   Potpora u okviru Fonda pruža se dodatno uz potporu u okviru drugih fondova, programa i instrumenata Unije
  na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, te se upotrebljava u sinergiji, komplementarno, usklađeno i dosljedno s njima, osobito Fondom za modernizaciju, programom InvestEU, Instrumentom za tehničku potporu, Mehanizmom za oporavak i otpornost te fondovima obuhvaćenima Uredbom (EU) 2021/1060
  . Mjere i ulaganja za koje se daje potpora iz Fonda mogu dobiti potporu iz drugih fondova, programa i instrumenata Unije pod uvjetom da se takvom potporom ne pokriva isti trošak.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Maksimalna dodijeljena financijska sredstva izračunavaju se za svaku državu članicu kako je navedeno u Prilogu I. i Prilogu II. | 1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 1.a,
  maksimalna dodijeljena financijska sredstva izračunavaju se za svaku državu članicu kako je navedeno u Prilogu I. i Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Maksimalna dodijeljena financijska sredstva izračunavaju se za svaku državu članicu kako je navedeno u Prilogu I. i Prilogu II.

1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 1.a,
  maksimalna dodijeljena financijska sredstva izračunavaju se za svaku državu članicu kako je navedeno u Prilogu I. i Prilogu II.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Svaka država članica može podnijeti zahtjev do maksimalnog iznosa dodijeljenih financijskih sredstava za provedbu svojeg plana i do maksimalnog iznosa dodatnih sredstava koji su joj stavljeni na raspolaganje u skladu s člankom 9. stavkom 1.a kako je utvrđeno u Prilogu II i na temelju metodologije za izračun iz Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Svaka država članica može podnijeti zahtjev do maksimalnog iznosa dodijeljenih financijskih sredstava za provedbu svojeg plana i do maksimalnog iznosa dodatnih sredstava koji su joj stavljeni na raspolaganje u skladu s člankom 9. stavkom 1.a kako je utvrđeno u Prilogu II i na temelju metodologije za izračun iz Priloga I.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13.a (novi)

Članak 13.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 13.a




  Pretfinanciranje





  1.
     
  Pod uvjetom da Komisija donese provedbeni akt iz članka 16. stavka 1. ove Uredbe, kada država članica zatraži pretfinanciranje pri podnošenju plana, Komisija isplaćuje pretfinanciranje u visini do 13 % financijskog doprinosa iz članka [] ove Uredbe. Odstupajući od članka 116. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, Komisija izvršava odgovarajuće plaćanje, u mjeri u kojoj je to moguće, u roku od dva mjeseca nakon što Komisija sklopi sporazum o pojedinačnoj pravnoj obvezi iz članka 18. ove Uredbe.






  2.
     
  U slučajevima pretfinanciranja iz stavka 1. ovog članka financijski doprinosi iz članka [] razmjerno se prilagođavaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.a

Pretfinanciranje

1.
     
  Pod uvjetom da Komisija donese provedbeni akt iz članka 16. stavka 1. ove Uredbe, kada država članica zatraži pretfinanciranje pri podnošenju plana, Komisija isplaćuje pretfinanciranje u visini do 13 % financijskog doprinosa iz članka [] ove Uredbe. Odstupajući od članka 116. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, Komisija izvršava odgovarajuće plaćanje, u mjeri u kojoj je to moguće, u roku od dva mjeseca nakon što Komisija sklopi sporazum o pojedinačnoj pravnoj obvezi iz članka 18. ove Uredbe.

2.
     
  U slučajevima pretfinanciranja iz stavka 1. ovog članka financijski doprinosi iz članka [] razmjerno se prilagođavaju.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Odstupajući od prvog podstavka, države članice doprinose s najmanje 60 % ukupnih procijenjenih troškova mjera i ulaganja iz članka 6. stavka 1. predviđenih njihovim planovima. Doprinos država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku po tržišnim cijenama niži od 65 % prosjeka Unije tijekom razdoblja od 2016. do 2018. ograničava se na najviše 40 % ukupnih procijenjenih troškova mjera i ulaganja iz članka 6. stavka 2. predviđenih njihovim planovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odstupajući od prvog podstavka, države članice doprinose s najmanje 60 % ukupnih procijenjenih troškova mjera i ulaganja iz članka 6. stavka 1. predviđenih njihovim planovima. Doprinos država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku po tržišnim cijenama niži od 65 % prosjeka Unije tijekom razdoblja od 2016. do 2018. ograničava se na najviše 40 % ukupnih procijenjenih troškova mjera i ulaganja iz članka 6. stavka 2. predviđenih njihovim planovima.

Odstupajući od prvog podstavka, države članice doprinose s najmanje 60 % ukupnih procijenjenih troškova mjera i ulaganja iz članka 6. stavka 1. predviđenih njihovim planovima. Doprinos država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku po tržišnim cijenama niži od 65 % prosjeka Unije tijekom razdoblja od 2016. do 2018. ograničava se na najviše 40 % ukupnih procijenjenih troškova mjera i ulaganja iz članka 6. stavka 2. predviđenih njihovim planovima.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice za svoj nacionalni doprinos ukupnim procijenjenim troškovima svojih planova koriste
  , među ostalim,
  prihode ostvarene dražbovnom prodajom svojih emisijskih jedinica u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ. | 2.   Države članice za svoj nacionalni doprinos ukupnim procijenjenim troškovima svojih planova
  najprije
  koriste
  bilo kakve
  prihode ostvarene dražbovnom prodajom svojih emisijskih jedinica u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice za svoj nacionalni doprinos ukupnim procijenjenim troškovima svojih planova koriste
  , među ostalim,
  prihode ostvarene dražbovnom prodajom svojih emisijskih jedinica u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ.

2.   Države članice za svoj nacionalni doprinos ukupnim procijenjenim troškovima svojih planova
  najprije
  koriste
  bilo kakve
  prihode ostvarene dražbovnom prodajom svojih emisijskih jedinica u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka i.

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | odgovara li se planom na socijalni učinak i probleme s kojima se ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnici usluga prijevoza u predmetnoj državi članici suočavaju zbog
  uvođenja sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet uspostavljenog na temelju Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ,
  osobito kućanstva u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir odgovarajuće probleme uočene u Komisijinim procjenama ažuriranja integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana predmetne države članice i njegova napretka na temelju članka 9. stavka 3. te članaka 13. i 29. Uredbe (EU) 2018/1999, kao i u preporukama Komisije državama članicama donesenima na temelju članka 34. Uredbe (EU) 2018/1999 s obzirom na dugoročni cilj klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Pritom se uzimaju u obzir posebni izazovi i dodjela financijskih sredstava predmetne države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

odgovara li se planom na socijalni učinak i probleme s kojima se ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnici usluga prijevoza u predmetnoj državi članici suočavaju zbog
  uvođenja sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet uspostavljenog na temelju Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ,
  osobito kućanstva u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir odgovarajuće probleme uočene u Komisijinim procjenama ažuriranja integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana predmetne države članice i njegova napretka na temelju članka 9. stavka 3. te članaka 13. i 29. Uredbe (EU) 2018/1999, kao i u preporukama Komisije državama članicama donesenima na temelju članka 34. Uredbe (EU) 2018/1999 s obzirom na dugoročni cilj klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Pritom se uzimaju u obzir posebni izazovi i dodjela financijskih sredstava predmetne države članice;

uvođenja sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet uspostavljenog na temelju Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ,

| (i) | odgovara li se planom
  primjereno i djelotvorno
  na socijalni učinak i probleme s kojima se ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnici usluga prijevoza u predmetnoj državi članici suočavaju zbog
  učinka tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, među ostalim i određivanjem cijene ugljika,
  osobito kućanstva u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u pogledu mobilnosti
  , uzimajući u obzir odgovarajuće probleme uočene u Komisijinim procjenama ažuriranja integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana predmetne države članice i njegova napretka na temelju članka 9. stavka 3. te članaka 13. i 29. Uredbe (EU) 2018/1999, kao i u preporukama Komisije državama članicama donesenima na temelju članka 34. Uredbe (EU) 2018/1999 s obzirom na
  klimatske i energetske ciljne vrijednosti i ciljeve do 2030. te
  dugoročni cilj klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Pritom se uzimaju u obzir posebni izazovi i dodjela financijskih sredstava predmetne države članice; |
| --- | --- |

(i)

odgovara li se planom
  primjereno i djelotvorno
  na socijalni učinak i probleme s kojima se ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnici usluga prijevoza u predmetnoj državi članici suočavaju zbog
  učinka tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, među ostalim i određivanjem cijene ugljika,
  osobito kućanstva u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u pogledu mobilnosti
  , uzimajući u obzir odgovarajuće probleme uočene u Komisijinim procjenama ažuriranja integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana predmetne države članice i njegova napretka na temelju članka 9. stavka 3. te članaka 13. i 29. Uredbe (EU) 2018/1999, kao i u preporukama Komisije državama članicama donesenima na temelju članka 34. Uredbe (EU) 2018/1999 s obzirom na
  klimatske i energetske ciljne vrijednosti i ciljeve do 2030. te
  dugoročni cilj klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Pritom se uzimaju u obzir posebni izazovi i dodjela financijskih sredstava predmetne države članice;

primjereno i djelotvorno

učinka tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, među ostalim i određivanjem cijene ugljika,

i siromaštvu u pogledu mobilnosti

klimatske i energetske ciljne vrijednosti i ciljeve do 2030. te

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka i.a (nova)

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ia) | je li plan izrađen uz smisleno savjetovanje s lokalnim i regionalnim vlastima, gospodarskim i socijalnim partnerima te relevantnim organizacijama civilnog društva u skladu s načelima europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ia)

(ia)

je li plan izrađen uz smisleno savjetovanje s lokalnim i regionalnim vlastima, gospodarskim i socijalnim partnerima te relevantnim organizacijama civilnog društva u skladu s načelima europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014;

je li plan izrađen uz smisleno savjetovanje s lokalnim i regionalnim vlastima, gospodarskim i socijalnim partnerima te relevantnim organizacijama civilnog društva u skladu s načelima europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014;

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | očekuje li se da će se planom osigurati da
  nijedna mjera ni ulaganje uključeno
  u plan ne
  nanosi
  bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

očekuje li se da će se planom osigurati da
  nijedna mjera ni ulaganje uključeno
  u plan ne
  nanosi
  bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852;

nijedna mjera ni ulaganje uključeno

nanosi

| (ii) | očekuje li se da će se planom osigurati da
  mjere i ulaganja uključeni
  u plan ne
  nanose
  bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(ii)

očekuje li se da će se planom osigurati da
  mjere i ulaganja uključeni
  u plan ne
  nanose
  bitnu štetu okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852;

mjere i ulaganja uključeni

nanose

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.a (nova)

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iia) | poštuju li primatelji sredstava Fonda primjenjivo pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iia)

(iia)

poštuju li primatelji sredstava Fonda primjenjivo pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima;

poštuju li primatelji sredstava Fonda primjenjivo pravo Unije i nacionalno pravo o socijalnim i radničkim pravima;

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka iii.

Članak 15. – stavak 2. – točka a – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | sadržava li plan mjere i ulaganja
  koji
  doprinose zelenoj tranziciji, uključujući rješavanje problema koji iz toga proizlaze, a osobito postizanju klimatskih i energetskih ciljeva Unije do 2030. te ključnih etapa Strategije za mobilnost do 2030.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

sadržava li plan mjere i ulaganja
  koji
  doprinose zelenoj tranziciji, uključujući rješavanje problema koji iz toga proizlaze, a osobito postizanju klimatskih i energetskih ciljeva Unije do 2030. te ključnih etapa Strategije za mobilnost do 2030.;

koji

| (iii) | sadržava li plan
  inovativne i postojeće
  mjere i 
  djelotvorna
  ulaganja
  u rješenja koja
  doprinose zelenoj tranziciji, uključujući rješavanje problema koji iz toga proizlaze
  te socijalnih učinaka
  , a osobito postizanju klimatskih i energetskih ciljeva Unije do 2030.
  i do 2050.
  te ključnih etapa Strategije za mobilnost do 2030. |
| --- | --- |

(iii)

sadržava li plan
  inovativne i postojeće
  mjere i 
  djelotvorna
  ulaganja
  u rješenja koja
  doprinose zelenoj tranziciji, uključujući rješavanje problema koji iz toga proizlaze
  te socijalnih učinaka
  , a osobito postizanju klimatskih i energetskih ciljeva Unije do 2030.
  i do 2050.
  te ključnih etapa Strategije za mobilnost do 2030.

inovativne i postojeće

djelotvorna

u rješenja koja

te socijalnih učinaka

i do 2050.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

Članak 15. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | očekuje li se da će plan u predmetnoj državi članici imati trajan učinak na probleme koje se njime nastoji riješiti, a posebno na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza, osobito kućanstva u energetskom siromaštvu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

očekuje li se da će plan u predmetnoj državi članici imati trajan učinak na probleme koje se njime nastoji riješiti, a posebno na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza, osobito kućanstva u energetskom siromaštvu;

| (i) | očekuje li se da će plan u predmetnoj državi članici imati trajan učinak na
  cilj EU-a za 2030., klimatsku neutralnost i
  probleme koje se njime nastoji riješiti, a posebno na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza, osobito kućanstva u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u pogledu mobilnosti
  ; |
| --- | --- |

(i)

očekuje li se da će plan u predmetnoj državi članici imati trajan učinak na
  cilj EU-a za 2030., klimatsku neutralnost i
  probleme koje se njime nastoji riješiti, a posebno na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza, osobito kućanstva u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u pogledu mobilnosti
  ;

cilj EU-a za 2030., klimatsku neutralnost i

i siromaštvu u pogledu mobilnosti

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka b – podtočka iii.a (nova)

Članak 15. – stavak 2. – točka b – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.a | jesu li mjere i ulaganja koje predlaže predmetna država članica interno usklađeni i potiču li komplementarnost, sinergiju, usklađenost i dosljednost s drugim instrumentima i programima Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.a

iii.a

jesu li mjere i ulaganja koje predlaže predmetna država članica interno usklađeni i potiču li komplementarnost, sinergiju, usklađenost i dosljednost s drugim instrumentima i programima Unije;

jesu li mjere i ulaganja koje predlaže predmetna država članica interno usklađeni i potiču li komplementarnost, sinergiju, usklađenost i dosljednost s drugim instrumentima i programima Unije;

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka b – podtočka iii.b (nova)

Članak 15. – stavak 2. – točka b – podtočka iii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.b | doprinosi li se planom, prema potrebi, stvaranju održivih i kvalitetnih radnih mjesta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.b

iii.b

doprinosi li se planom, prema potrebi, stvaranju održivih i kvalitetnih radnih mjesta;

doprinosi li se planom, prema potrebi, stvaranju održivih i kvalitetnih radnih mjesta;

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka c – podtočka i.

Članak 15. – stavak 2. – točka c – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | je li obrazloženje iznosa procijenjenih ukupnih troškova plana koje je navela država članica razumno, uvjerljivo, u skladu s načelom troškovne učinkovitosti te razmjerno očekivanom nacionalnom ekološkom i socijalnom učinku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

je li obrazloženje iznosa procijenjenih ukupnih troškova plana koje je navela država članica razumno, uvjerljivo, u skladu s načelom troškovne učinkovitosti te razmjerno očekivanom nacionalnom ekološkom i socijalnom učinku;

| (i) | je li obrazloženje iznosa procijenjenih ukupnih troškova plana koje je navela država članica razumno, uvjerljivo, u skladu s načelom troškovne učinkovitosti te razmjerno očekivanom nacionalnom ekološkom i socijalnom učinku
  , pri čemu se uzimaju u obzir i nacionalne specifičnosti koje mogu utjecati na troškove navedene u planu
  ; |
| --- | --- |

(i)

je li obrazloženje iznosa procijenjenih ukupnih troškova plana koje je navela država članica razumno, uvjerljivo, u skladu s načelom troškovne učinkovitosti te razmjerno očekivanom nacionalnom ekološkom i socijalnom učinku
  , pri čemu se uzimaju u obzir i nacionalne specifičnosti koje mogu utjecati na troškove navedene u planu
  ;

, pri čemu se uzimaju u obzir i nacionalne specifičnosti koje mogu utjecati na troškove navedene u planu

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na temelju ocjene u skladu s člankom 15. Komisija o planu države članice odlučuje provedbenim aktom u roku od
  šest mjeseci
  od datuma podnošenja tog plana u skladu s člankom 3. stavkom 1. ove Uredbe. | Na temelju ocjene u skladu s člankom 15. Komisija o planu države članice odlučuje provedbenim aktom u roku od
  tri mjeseca
  od datuma podnošenja tog plana u skladu s člankom 3. stavkom 1. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na temelju ocjene u skladu s člankom 15. Komisija o planu države članice odlučuje provedbenim aktom u roku od
  šest mjeseci
  od datuma podnošenja tog plana u skladu s člankom 3. stavkom 1. ove Uredbe.

šest mjeseci

Na temelju ocjene u skladu s člankom 15. Komisija o planu države članice odlučuje provedbenim aktom u roku od
  tri mjeseca
  od datuma podnošenja tog plana u skladu s člankom 3. stavkom 1. ove Uredbe.

tri mjeseca

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | financijska sredstva Unije dodijeljena u skladu s 
  člankom
   13. ove Uredbe koja se isplaćuju u obrocima nakon što država članica na zadovoljavajući način postigne relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana, koji za razdoblje 2028. – 2032. podliježe raspoloživosti iznosa iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe prema godišnjim gornjim granicama višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

financijska sredstva Unije dodijeljena u skladu s 
  člankom
   13. ove Uredbe koja se isplaćuju u obrocima nakon što država članica na zadovoljavajući način postigne relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana, koji za razdoblje 2028. – 2032. podliježe raspoloživosti iznosa iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe prema godišnjim gornjim granicama višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a;

člankom

| (b) | financijska sredstva Unije dodijeljena u skladu s 
  člancima
  13.
  i 13.a
  ove Uredbe koja se isplaćuju
  pretfinanciranjem i
  u obrocima nakon što država članica na zadovoljavajući način postigne relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana, koji za razdoblje 2028. – 2032. podliježe raspoloživosti iznosa iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe prema godišnjim gornjim granicama višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a; |
| --- | --- |

(b)

financijska sredstva Unije dodijeljena u skladu s 
  člancima
  13.
  i 13.a
  ove Uredbe koja se isplaćuju
  pretfinanciranjem i
  u obrocima nakon što država članica na zadovoljavajući način postigne relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana, koji za razdoblje 2028. – 2032. podliježe raspoloživosti iznosa iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe prema godišnjim gornjim granicama višegodišnjeg financijskog okvira iz članka 312. UFEU-a;

člancima

i 13.a

pretfinanciranjem i

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.a (novi)

Članak 16. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Država članica može započeti s provedbom mjera i ulaganja utvrđenih u njezinu planu od... [unijeti datum početka primjene ove Uredbe], prije nego što Komisija donese pozitivnu odluku u skladu sa stavkom 1. Time se ne dovodi u pitanje ishod ocjene Komisije iz članka 15. i njezina ovlast za odobravanje ili odbijanje plana. Dodjela financijskih sredstava Unije za te tekuće mjere i ulaganja i dalje je uvjetovana odobrenjem plana odlukom Komisije i ostvarenjem relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti od strane te države članice. Ako Komisija pozitivno ocijeni plan, njezina odluka iz stavka 1. također obuhvaća, prema potrebi, takve tekuće mjere i ulaganja te uzima u obzir činjenicu da se već provode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Država članica može započeti s provedbom mjera i ulaganja utvrđenih u njezinu planu od... [unijeti datum početka primjene ove Uredbe], prije nego što Komisija donese pozitivnu odluku u skladu sa stavkom 1. Time se ne dovodi u pitanje ishod ocjene Komisije iz članka 15. i njezina ovlast za odobravanje ili odbijanje plana. Dodjela financijskih sredstava Unije za te tekuće mjere i ulaganja i dalje je uvjetovana odobrenjem plana odlukom Komisije i ostvarenjem relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti od strane te države članice. Ako Komisija pozitivno ocijeni plan, njezina odluka iz stavka 1. također obuhvaća, prema potrebi, takve tekuće mjere i ulaganja te uzima u obzir činjenicu da se već provode.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako država članica zbog objektivnih okolnosti
  , posebno zbog stvarnih izravnih učinaka sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet uspostavljenog u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ,
  više ne može u cijelosti ili djelomično ostvariti socijalni plan za klimatsku politiku, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti predmetna država članica može Komisiji podnijeti izmjenu svojeg plana kako bi se uključile potrebne i opravdane promjene. Države članice mogu zatražiti tehničku podršku za pripremu takvog zahtjeva. | 1.   Ako država članica zbog objektivnih okolnosti više ne može u cijelosti ili djelomično ostvariti socijalni plan za klimatsku politiku, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti, predmetna država članica
  , nakon smislenog savjetovanja s relevantnim dionicima u skladu s načelima europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014,
  može Komisiji podnijeti izmjenu svojeg plana kako bi se uključile potrebne i opravdane promjene. Države članice mogu zatražiti tehničku podršku za pripremu takvog zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako država članica zbog objektivnih okolnosti
  , posebno zbog stvarnih izravnih učinaka sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet uspostavljenog u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ,
  više ne može u cijelosti ili djelomično ostvariti socijalni plan za klimatsku politiku, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti predmetna država članica može Komisiji podnijeti izmjenu svojeg plana kako bi se uključile potrebne i opravdane promjene. Države članice mogu zatražiti tehničku podršku za pripremu takvog zahtjeva.

1.   Ako država članica zbog objektivnih okolnosti više ne može u cijelosti ili djelomično ostvariti socijalni plan za klimatsku politiku, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti, predmetna država članica
  , nakon smislenog savjetovanja s relevantnim dionicima u skladu s načelima europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014,
  može Komisiji podnijeti izmjenu svojeg plana kako bi se uključile potrebne i opravdane promjene. Države članice mogu zatražiti tehničku podršku za pripremu takvog zahtjeva.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ako su na raspolaganje stavljena dodatna sredstva u skladu s člankom 9. stavkom 1.a, predmetna država članica može Komisiji podnijeti ciljanu izmjenu svojeg plana kako bi: |
| | (a) | povećala broj korisnika mjere ili ulaganja navedenih u planu ili troškove spomenute mjere ili ulaganja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Ako su na raspolaganje stavljena dodatna sredstva u skladu s člankom 9. stavkom 1.a, predmetna država članica može Komisiji podnijeti ciljanu izmjenu svojeg plana kako bi:

(a)

(a)

povećala broj korisnika mjere ili ulaganja navedenih u planu ili troškove spomenute mjere ili ulaganja;

povećala broj korisnika mjere ili ulaganja navedenih u planu ili troškove spomenute mjere ili ulaganja;

| (b) | dodala mjere ili ulaganja u skladu s člankom 6. |
| --- | --- |

(b)

(b)

dodala mjere ili ulaganja u skladu s člankom 6.

dodala mjere ili ulaganja u skladu s člankom 6.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3.

Članak 17. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako pozitivno ocijeni izmijenjeni plan, Komisija u skladu s člankom 16. stavkom 1. u roku od tri mjeseca nakon što je država članica službeno podnijela izmijenjeni plan provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se navode razlozi za pozitivnu ocjenu. | 3.   Ako pozitivno ocijeni izmijenjeni plan, Komisija u skladu s člankom 16. stavkom 1. u roku od tri mjeseca nakon što je država članica službeno podnijela izmijenjeni plan provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se navode razlozi za pozitivnu ocjenu.
  Ako se plan mijenja u skladu sa stavkom 1.a točkom (a), to se razdoblje skraćuje na šest tjedana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako pozitivno ocijeni izmijenjeni plan, Komisija u skladu s člankom 16. stavkom 1. u roku od tri mjeseca nakon što je država članica službeno podnijela izmijenjeni plan provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se navode razlozi za pozitivnu ocjenu.

3.   Ako pozitivno ocijeni izmijenjeni plan, Komisija u skladu s člankom 16. stavkom 1. u roku od tri mjeseca nakon što je država članica službeno podnijela izmijenjeni plan provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se navode razlozi za pozitivnu ocjenu.
  Ako se plan mijenja u skladu sa stavkom 1.a točkom (a), to se razdoblje skraćuje na šest tjedana.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 5.

Članak 17. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Do 15. ožujka 2027. svaka predmetna država članica procjenjuje primjerenost svojeg plana s obzirom na stvarne izravne učinke
  sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet uspostavljenog u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ
  . Te se procjene dostavljaju Komisiji kao dio dvogodišnjeg izvješćivanja o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999. | 5.   Do 15. ožujka 2027. svaka predmetna država članica procjenjuje primjerenost svojeg plana s obzirom na stvarne izravne učinke
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, među ostalim i određivanjem cijene ugljika
  . Te se procjene dostavljaju Komisiji kao dio dvogodišnjeg izvješćivanja o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Do 15. ožujka 2027. svaka predmetna država članica procjenjuje primjerenost svojeg plana s obzirom na stvarne izravne učinke
  sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet uspostavljenog u skladu s Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ
  . Te se procjene dostavljaju Komisiji kao dio dvogodišnjeg izvješćivanja o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999.

5.   Do 15. ožujka 2027. svaka predmetna država članica procjenjuje primjerenost svojeg plana s obzirom na stvarne izravne učinke
  tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, među ostalim i određivanjem cijene ugljika
  . Te se procjene dostavljaju Komisiji kao dio dvogodišnjeg izvješćivanja o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nakon donošenja odluke kako je navedeno u članku 16. Komisija s predmetnom državom članicom pravovremeno sklapa sporazum koji čini pojedinačnu pravnu obvezu u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 koja se odnosi na razdoblje
  2025
  .
  –2027
  .
  Taj se sporazum može sklopiti najranije godinu dana prije godine početka dražbi iz Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ. | 1.   Nakon donošenja odluke kako je navedeno u članku 16. Komisija s predmetnom državom članicom pravovremeno sklapa sporazum koji čini pojedinačnu pravnu obvezu u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 koja se odnosi na razdoblje
  od
  ..
  . [datum stupanja na snagu ove Uredbe] do 2027
  .; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Nakon donošenja odluke kako je navedeno u članku 16. Komisija s predmetnom državom članicom pravovremeno sklapa sporazum koji čini pojedinačnu pravnu obvezu u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 koja se odnosi na razdoblje
  2025
  .
  –2027
  .
  Taj se sporazum može sklopiti najranije godinu dana prije godine početka dražbi iz Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ.

1.   Nakon donošenja odluke kako je navedeno u članku 16. Komisija s predmetnom državom članicom pravovremeno sklapa sporazum koji čini pojedinačnu pravnu obvezu u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 koja se odnosi na razdoblje
  od
  ..
  . [datum stupanja na snagu ove Uredbe] do 2027
  .;

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 19. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako Komisija tijekom ocjenjivanja iz stavka 
  3
  . utvrdi da ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u odluci Komisije iz članka 16. nisu postignute u zadovoljavajućoj mjeri, suspendira se isplata cijelog ili dijela iznosa dodijeljenih financijskih sredstava. Predmetna država članica može se očitovati u roku od mjesec dana od dostave obavijesti o Komisijinoj ocjeni. | Ako Komisija tijekom ocjenjivanja iz stavka 
  2
  . utvrdi da ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u odluci Komisije iz članka 16. nisu postignute u zadovoljavajućoj mjeri, suspendira se isplata cijelog ili dijela iznosa dodijeljenih financijskih sredstava
  . Suspendirani iznos dodijeljenih financijskih sredstava odgovara troškovima mjera za koje ključne etape i ciljne vrijednosti nisu ostvarene u odgovarajućoj mjeri
  . Predmetna država članica može se očitovati u roku od mjesec dana od dostave obavijesti o Komisijinoj ocjeni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako Komisija tijekom ocjenjivanja iz stavka 
  3
  . utvrdi da ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u odluci Komisije iz članka 16. nisu postignute u zadovoljavajućoj mjeri, suspendira se isplata cijelog ili dijela iznosa dodijeljenih financijskih sredstava. Predmetna država članica može se očitovati u roku od mjesec dana od dostave obavijesti o Komisijinoj ocjeni.

3

Ako Komisija tijekom ocjenjivanja iz stavka 
  2
  . utvrdi da ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u odluci Komisije iz članka 16. nisu postignute u zadovoljavajućoj mjeri, suspendira se isplata cijelog ili dijela iznosa dodijeljenih financijskih sredstava
  . Suspendirani iznos dodijeljenih financijskih sredstava odgovara troškovima mjera za koje ključne etape i ciljne vrijednosti nisu ostvarene u odgovarajućoj mjeri
  . Predmetna država članica može se očitovati u roku od mjesec dana od dostave obavijesti o Komisijinoj ocjeni.

2

. Suspendirani iznos dodijeljenih financijskih sredstava odgovara troškovima mjera za koje ključne etape i ciljne vrijednosti nisu ostvarene u odgovarajućoj mjeri

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.a (novi)

Članak 19. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ako Komisija utvrdi da predmetna država članica iz ovog članka nije donijela zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s Direktivom (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Poglavlja IV.a Direktive .../.../EZ [(COD)2021/0211], suspendira se isplata dodijeljenih financijskih sredstava. Suspenzija se ukida samo ako predmetna država članica donese te zakone i druge propise. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Ako Komisija utvrdi da predmetna država članica iz ovog članka nije donijela zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s Direktivom (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Poglavlja IV.a Direktive .../.../EZ [(COD)2021/0211], suspendira se isplata dodijeljenih financijskih sredstava. Suspenzija se ukida samo ako predmetna država članica donese te zakone i druge propise.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 7.

Članak 19. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Ako predmetna država članica u roku od 12 mjeseci od datuma sklapanja relevantnih sporazuma iz članka 18. ne postigne konkretan napredak u pogledu relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, Komisija otkazuje relevantne sporazume iz članka 18. i opoziva iznos dodijeljenih financijskih sredstava. Komisija donosi odluku o otkazivanju sporazuma iz članka 18. nakon što predmetnoj državi članici omogući da se u roku od dva mjeseca od obavijesti očituje o Komisijinoj ocjeni prema kojoj nije postignut konkretan napredak. | 7.   Ako predmetna država članica u roku od 12 mjeseci od datuma sklapanja relevantnih sporazuma iz članka 18. ne postigne konkretan napredak u pogledu relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, Komisija otkazuje relevantne sporazume iz članka 18. i opoziva iznos dodijeljenih financijskih sredstava.
  Svako pretfinanciranje u skladu s člankom [13.a] vraća se u cijelosti.
  Komisija donosi odluku o otkazivanju sporazuma iz članka 18. nakon što predmetnoj državi članici omogući da se u roku od dva mjeseca od obavijesti očituje o Komisijinoj ocjeni prema kojoj nije postignut konkretan napredak.
  Svi opozvani iznosi razmjerno se dodjeljuju drugim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Ako predmetna država članica u roku od 12 mjeseci od datuma sklapanja relevantnih sporazuma iz članka 18. ne postigne konkretan napredak u pogledu relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, Komisija otkazuje relevantne sporazume iz članka 18. i opoziva iznos dodijeljenih financijskih sredstava. Komisija donosi odluku o otkazivanju sporazuma iz članka 18. nakon što predmetnoj državi članici omogući da se u roku od dva mjeseca od obavijesti očituje o Komisijinoj ocjeni prema kojoj nije postignut konkretan napredak.

7.   Ako predmetna država članica u roku od 12 mjeseci od datuma sklapanja relevantnih sporazuma iz članka 18. ne postigne konkretan napredak u pogledu relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, Komisija otkazuje relevantne sporazume iz članka 18. i opoziva iznos dodijeljenih financijskih sredstava.
  Svako pretfinanciranje u skladu s člankom [13.a] vraća se u cijelosti.
  Komisija donosi odluku o otkazivanju sporazuma iz članka 18. nakon što predmetnoj državi članici omogući da se u roku od dva mjeseca od obavijesti očituje o Komisijinoj ocjeni prema kojoj nije postignut konkretan napredak.
  Svi opozvani iznosi razmjerno se dodjeljuju drugim državama članicama.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pri provedbi Fonda države članice kao korisnice sredstava u okviru Fonda poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi zaštitile financijske interese Unije te kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima koja se podupiru iz Fonda budu u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, osobito u pogledu sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije i sukoba interesa. U tu svrhu države članice osiguravaju djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole kako je detaljno opisano u Prilogu III. te povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa. Države članice mogu se osloniti na svoje redovne nacionalne sustave upravljanja proračunom. | 1.   Pri provedbi Fonda države članice kao korisnice sredstava u okviru Fonda
  poštuju temeljne vrijednosti sadržane u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, uključujući vladavinu prava. One
  poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi zaštitile financijske interese Unije te kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima koja se podupiru iz Fonda budu u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, osobito u pogledu
  zaštite proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava te
  sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije i sukoba interesa. U tu svrhu države članice osiguravaju djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole kako je detaljno opisano u Prilogu III. te povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa. Države članice mogu se osloniti na svoje redovne nacionalne sustave upravljanja proračunom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pri provedbi Fonda države članice kao korisnice sredstava u okviru Fonda poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi zaštitile financijske interese Unije te kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima koja se podupiru iz Fonda budu u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, osobito u pogledu sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije i sukoba interesa. U tu svrhu države članice osiguravaju djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole kako je detaljno opisano u Prilogu III. te povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa. Države članice mogu se osloniti na svoje redovne nacionalne sustave upravljanja proračunom.

1.   Pri provedbi Fonda države članice kao korisnice sredstava u okviru Fonda
  poštuju temeljne vrijednosti sadržane u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, uključujući vladavinu prava. One
  poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi zaštitile financijske interese Unije te kako bi osigurale da upotreba sredstava u vezi s mjerama i ulaganjima koja se podupiru iz Fonda budu u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, osobito u pogledu
  zaštite proračuna Unije u slučaju kršenja načela vladavine prava te
  sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije i sukoba interesa. U tu svrhu države članice osiguravaju djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole kako je detaljno opisano u Prilogu III. te povrat nepropisno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa. Države članice mogu se osloniti na svoje redovne nacionalne sustave upravljanja proračunom.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.a (novi)

Članak 20. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pri provedbi Fonda Komisija poduzima sve odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 kako bi zajamčila zaštitu sredstava povezanih s mjerama i ulaganjima koja se podupiru iz Fonda u slučaju kršenja načela vladavine prava u državama članicama. U tu svrhu Komisija osigurava djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i povrat nepropisno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih iznosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Pri provedbi Fonda Komisija poduzima sve odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 kako bi zajamčila zaštitu sredstava povezanih s mjerama i ulaganjima koja se podupiru iz Fonda u slučaju kršenja načela vladavine prava u državama članicama. U tu svrhu Komisija osigurava djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i povrat nepropisno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih iznosa.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 5.a (novi)

Članak 20. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ako se utvrdi da kršenja načela vladavine prava u državi članici utječu ili postoji ozbiljan rizik da će utjecati na dobro financijsko upravljanje Fondom ili na zaštitu financijskih interesa Unije, Komisija poduzima potrebne mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 koje mogu uključivati, među ostalim, suspenziju isplata relevantnim nacionalnim tijelima. U tim slučajevima Komisija poduzima sve potrebne korake kako bi ciljani krajnji korisnici Fonda i dalje imali pristup pomoći Unije, pri čemu Komisija omogućava isplate sredstava posredstvom lokalnih i regionalnih vlasti, nevladinih organizacija ili drugih subjekata dokazane sposobnosti osiguravanja stabilnog financijskog upravljanja Fondom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Ako se utvrdi da kršenja načela vladavine prava u državi članici utječu ili postoji ozbiljan rizik da će utjecati na dobro financijsko upravljanje Fondom ili na zaštitu financijskih interesa Unije, Komisija poduzima potrebne mjere u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 koje mogu uključivati, među ostalim, suspenziju isplata relevantnim nacionalnim tijelima. U tim slučajevima Komisija poduzima sve potrebne korake kako bi ciljani krajnji korisnici Fonda i dalje imali pristup pomoći Unije, pri čemu Komisija omogućava isplate sredstava posredstvom lokalnih i regionalnih vlasti, nevladinih organizacija ili drugih subjekata dokazane sposobnosti osiguravanja stabilnog financijskog upravljanja Fondom.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 21. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija i predmetne države članice na način razmjeran svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju djelotvornu koordinaciju Fonda s drugim programima i instrumentima Unije, uključujući program InvestEU, Instrument za tehničku potporu, Mehanizam za oporavak i otpornost te fondove obuhvaćene Uredbom (EU) 2021/1060. U tu svrhu: | Komisija i predmetne države članice na način razmjeran svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju djelotvornu koordinaciju Fonda s drugim programima i instrumentima Unije, uključujući
  Fond za modernizaciju,
  program InvestEU, Instrument za tehničku potporu, Mehanizam za oporavak i otpornost te fondove obuhvaćene Uredbom (EU) 2021/1060. U tu svrhu: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija i predmetne države članice na način razmjeran svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju djelotvornu koordinaciju Fonda s drugim programima i instrumentima Unije, uključujući program InvestEU, Instrument za tehničku potporu, Mehanizam za oporavak i otpornost te fondove obuhvaćene Uredbom (EU) 2021/1060. U tu svrhu:

Komisija i predmetne države članice na način razmjeran svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju djelotvornu koordinaciju Fonda s drugim programima i instrumentima Unije, uključujući
  Fond za modernizaciju,
  program InvestEU, Instrument za tehničku potporu, Mehanizam za oporavak i otpornost te fondove obuhvaćene Uredbom (EU) 2021/1060. U tu svrhu:

Fond za modernizaciju,

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka a

Članak 21. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | jamče komplementarnost, sinergiju, koherentnost i dosljednost instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

jamče komplementarnost, sinergiju, koherentnost i dosljednost instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe;

| (a) | jamče komplementarnost, sinergiju, koherentnost i dosljednost instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi,
  lokalnoj i
  regionalnoj razini i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe; |
| --- | --- |

(a)

jamče komplementarnost, sinergiju, koherentnost i dosljednost instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi,
  lokalnoj i
  regionalnoj razini i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe;

lokalnoj i

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka c

Članak 21. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osiguravaju blisku suradnju među tijelima nadležnima za provedbu i kontrolu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini kako bi se ostvarili ciljevi Fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osiguravaju blisku suradnju među tijelima nadležnima za provedbu i kontrolu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini kako bi se ostvarili ciljevi Fonda.

| (c) | osiguravaju blisku suradnju među tijelima nadležnima za provedbu i kontrolu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi,
  lokalnoj i
  regionalnoj razini
  , uključujući relevantne dionike u skladu s načelima Europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014
  kako bi se ostvarili ciljevi Fonda. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju blisku suradnju među tijelima nadležnima za provedbu i kontrolu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi,
  lokalnoj i
  regionalnoj razini
  , uključujući relevantne dionike u skladu s načelima Europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014
  kako bi se ostvarili ciljevi Fonda.

lokalnoj i

, uključujući relevantne dionike u skladu s načelima Europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2.

Članak 22. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Primatelji sredstava Unije navode podrijetlo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Primatelji sredstava Unije navode podrijetlo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti.

Briše se.

Briše se.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22.a (novi)

Članak 22.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 22.a |
| | Vidljivost financijskih sredstava Unije |
| | 1.
     
  Svaka država članica osigurava: |
| | (a) | da je potpora Unije za sve aktivnosti povezane s operacijama koje se podupiru iz Fonda vidljiva posredničkim subjektima i krajnjim korisnicima, među ostalim isticanjem amblema Unije; and |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 22.a

Članak 22.a

Vidljivost financijskih sredstava Unije

Vidljivost financijskih sredstava Unije

1.
     
  Svaka država članica osigurava:

(a)

(a)

da je potpora Unije za sve aktivnosti povezane s operacijama koje se podupiru iz Fonda vidljiva posredničkim subjektima i krajnjim korisnicima, među ostalim isticanjem amblema Unije; and

da je potpora Unije za sve aktivnosti povezane s operacijama koje se podupiru iz Fonda vidljiva posredničkim subjektima i krajnjim korisnicima, među ostalim isticanjem amblema Unije; and

| (b) | komunikaciju prema građanima Unije u pogledu uloge i ostvarenja Fonda putem jedinstvenog internetskog portala koji omogućuje pristup svim programima u koje je uključena ta država članica. |
| --- | --- |

(b)

(b)

komunikaciju prema građanima Unije u pogledu uloge i ostvarenja Fonda putem jedinstvenog internetskog portala koji omogućuje pristup svim programima u koje je uključena ta država članica.

komunikaciju prema građanima Unije u pogledu uloge i ostvarenja Fonda putem jedinstvenog internetskog portala koji omogućuje pristup svim programima u koje je uključena ta država članica.

2.
     
  Države članice priznaju i, ako je primjenjivo, vode računa o tome da posrednički subjekti priznaju potporu iz Fonda i podrijetlo tog financiranja na sljedeće načine:

| (a) | vodeći računa o tome da su financijska sredstva Unije vidljiva krajnjim korisnicima i javnosti, među ostalim isticanjem amblema Unije i odgovarajuće izjave o financiranju koja na dokumentima i komunikacijskim materijalima koji se odnose na provedbu operacije i koji su namijenjeni krajnjim korisnicima ili javnosti glasi „Financira Europska unija – Socijalni fond za klimatsku politiku”; |
| --- | --- |

(a)

(a)

vodeći računa o tome da su financijska sredstva Unije vidljiva krajnjim korisnicima i javnosti, među ostalim isticanjem amblema Unije i odgovarajuće izjave o financiranju koja na dokumentima i komunikacijskim materijalima koji se odnose na provedbu operacije i koji su namijenjeni krajnjim korisnicima ili javnosti glasi „Financira Europska unija – Socijalni fond za klimatsku politiku”;

vodeći računa o tome da su financijska sredstva Unije vidljiva krajnjim korisnicima i javnosti, među ostalim isticanjem amblema Unije i odgovarajuće izjave o financiranju koja na dokumentima i komunikacijskim materijalima koji se odnose na provedbu operacije i koji su namijenjeni krajnjim korisnicima ili javnosti glasi „Financira Europska unija – Socijalni fond za klimatsku politiku”;

| (b) | navođenjem na svojoj službenoj internetskoj stranici, ako takva stranica postoji, i na internetskim stranicama društvenih medija kratkog opisa operacije, razmjernog razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate, te uz isticanje financijske potpore Unije; i |
| --- | --- |

(b)

(b)

navođenjem na svojoj službenoj internetskoj stranici, ako takva stranica postoji, i na internetskim stranicama društvenih medija kratkog opisa operacije, razmjernog razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate, te uz isticanje financijske potpore Unije; i

navođenjem na svojoj službenoj internetskoj stranici, ako takva stranica postoji, i na internetskim stranicama društvenih medija kratkog opisa operacije, razmjernog razini potpore, uključujući njezine ciljeve i rezultate, te uz isticanje financijske potpore Unije; i

| (c) | obavješćivanjem krajnjih primatelja o iznosu potpore iz Fonda za operacije za koje su upotrijebljeni financijski instrumenti, uključujući privremenu izravnu potporu dohotku u skladu s člankom 6. stavkom 1. |
| --- | --- |

(c)

(c)

obavješćivanjem krajnjih primatelja o iznosu potpore iz Fonda za operacije za koje su upotrijebljeni financijski instrumenti, uključujući privremenu izravnu potporu dohotku u skladu s člankom 6. stavkom 1.

obavješćivanjem krajnjih primatelja o iznosu potpore iz Fonda za operacije za koje su upotrijebljeni financijski instrumenti, uključujući privremenu izravnu potporu dohotku u skladu s člankom 6. stavkom 1.

3.
     
  Ako država članica ne ispunjava obveze iz stavaka 1. i 2. i ako nisu provedene korektivne mjere, Komisija primjenjuje mjere kojima se dotičnoj državi članici na godišnjoj razini ukida do 5 % potpore iz Fonda, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 23. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaka predmetna država članica svake dvije godine izvješćuje Komisiju o provedbi svojeg plana kao dio integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog izvješća o napretku na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s njezinim člankom 28.
  Predmetne države članice
  u 
  svoje izvješće o napretku uključuju: | 1.   Svaka predmetna država članica svake dvije godine izvješćuje Komisiju o provedbi svojeg plana kao dio integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog izvješća o napretku na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s njezinim člankom 28.
  te uz smisleno savjetovanje s relevantnim dionicima
  u 
  skladu s načelima Europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014.
  Predmetne države članice u svoje izvješće o napretku uključuju: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaka predmetna država članica svake dvije godine izvješćuje Komisiju o provedbi svojeg plana kao dio integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog izvješća o napretku na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s njezinim člankom 28.
  Predmetne države članice
  u 
  svoje izvješće o napretku uključuju:

1.   Svaka predmetna država članica svake dvije godine izvješćuje Komisiju o provedbi svojeg plana kao dio integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog izvješća o napretku na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s njezinim člankom 28.
  te uz smisleno savjetovanje s relevantnim dionicima
  u 
  skladu s načelima Europskog kodeksa ponašanja za partnerstva uspostavljenog Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014.
  Predmetne države članice u svoje izvješće o napretku uključuju:

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka a

Članak 23. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | detaljne kvantitativne informacije o broju kućanstava u energetskom siromaštvu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

detaljne kvantitativne informacije o broju kućanstava u energetskom siromaštvu;

| (a) | detaljne kvantitativne informacije o broju kućanstava
  koja se nalaze
  u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u području mobilnosti, posebice ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza
  ; |
| --- | --- |

(a)

detaljne kvantitativne informacije o broju kućanstava
  koja se nalaze
  u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u području mobilnosti, posebice ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza
  ;

koja se nalaze

i siromaštvu u području mobilnosti, posebice ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 23. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | detaljne informacije o primjeni definicija energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u skladu s člankom 2. stavcima 2. i 2.a na temelju konkretnih i mjerljivih kriterija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

detaljne informacije o primjeni definicija energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u skladu s člankom 2. stavcima 2. i 2.a na temelju konkretnih i mjerljivih kriterija;

detaljne informacije o primjeni definicija energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti u skladu s člankom 2. stavcima 2. i 2.a na temelju konkretnih i mjerljivih kriterija;

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka b

Članak 23. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | prema potrebi
  detaljne informacije o napretku u ostvarenju
  nacionalnog okvirnog cilja smanjenja
  broja kućanstava u energetskom siromaštvu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

prema potrebi
  detaljne informacije o napretku u ostvarenju
  nacionalnog okvirnog cilja smanjenja
  broja kućanstava u energetskom siromaštvu;

prema potrebi

nacionalnog okvirnog cilja smanjenja

| (b) | detaljne informacije o napretku u ostvarenju
  nacionalnih okvirnih ciljnih vrijednosti i okvirnih ciljeva za smanjenje
  broja kućanstava u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u pogledu mobilnosti, posebno ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza
  ; |
| --- | --- |

(b)

detaljne informacije o napretku u ostvarenju
  nacionalnih okvirnih ciljnih vrijednosti i okvirnih ciljeva za smanjenje
  broja kućanstava u energetskom siromaštvu
  i siromaštvu u pogledu mobilnosti, posebno ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza
  ;

nacionalnih okvirnih ciljnih vrijednosti i okvirnih ciljeva za smanjenje

i siromaštvu u pogledu mobilnosti, posebno ranjivih kućanstava, ranjivih mikropoduzeća i ranjivih korisnika usluga prijevoza

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka c

Članak 23. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | detaljne informacije o rezultatima mjera i ulaganja
  uključenih u svoj plan
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

detaljne informacije o rezultatima mjera i ulaganja
  uključenih u svoj plan
  ;

uključenih u svoj plan

| (c) | detaljne informacije o rezultatima mjera i ulaganja
  sadržanih u njezinom planu, osobito u vezi s ostvarenim smanjenjem emisija i brojem osoba koje imaju koristi od tih mjera
  ; |
| --- | --- |

(c)

detaljne informacije o rezultatima mjera i ulaganja
  sadržanih u njezinom planu, osobito u vezi s ostvarenim smanjenjem emisija i brojem osoba koje imaju koristi od tih mjera
  ;

sadržanih u njezinom planu, osobito u vezi s ostvarenim smanjenjem emisija i brojem osoba koje imaju koristi od tih mjera

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 23. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | objašnjenje načina na koji mjere iz plana trebaju doprinijeti rodnoj ravnopravnosti i jednakim prilikama za sve te usklađivanju tih ciljeva, u skladu s načelima 2. i 3. europskog stupa socijalnih prava, s UN-ovim ciljem održivog razvoja br. 5 i, prema potrebi, nacionalnom strategijom za rodnu ravnopravnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

objašnjenje načina na koji mjere iz plana trebaju doprinijeti rodnoj ravnopravnosti i jednakim prilikama za sve te usklađivanju tih ciljeva, u skladu s načelima 2. i 3. europskog stupa socijalnih prava, s UN-ovim ciljem održivog razvoja br. 5 i, prema potrebi, nacionalnom strategijom za rodnu ravnopravnost;

objašnjenje načina na koji mjere iz plana trebaju doprinijeti rodnoj ravnopravnosti i jednakim prilikama za sve te usklađivanju tih ciljeva, u skladu s načelima 2. i 3. europskog stupa socijalnih prava, s UN-ovim ciljem održivog razvoja br. 5 i, prema potrebi, nacionalnom strategijom za rodnu ravnopravnost;

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka cb (nova)

Članak 23. – stavak 1. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | detaljne informacije o udjelu i usmjeravanju izravne potpore dohotku koja se nalazi u njezinom planu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

detaljne informacije o udjelu i usmjeravanju izravne potpore dohotku koja se nalazi u njezinom planu;

detaljne informacije o udjelu i usmjeravanju izravne potpore dohotku koja se nalazi u njezinom planu;

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka f

Članak 23. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | ocjenu plana iz članka 17. stavka 5. u 2027. s obzirom na stvarne izravne učinke sustava trgovanja emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  uspostavljenog u skladu s 
  Poglavljem IV.a Direktive
  2003/87/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

ocjenu plana iz članka 17. stavka 5. u 2027. s obzirom na stvarne izravne učinke sustava trgovanja emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  uspostavljenog u skladu s 
  Poglavljem IV.a Direktive
  2003/87/EZ;

za zgrade i cestovni promet

Poglavljem IV.a Direktive

| (f) | ocjenu plana iz članka 17. stavka 5. u 2027. s obzirom na stvarne izravne učinke sustava trgovanja emisijama uspostavljenog u skladu s 
  Direktivom
  2003/87/EZ; |
| --- | --- |

(f)

ocjenu plana iz članka 17. stavka 5. u 2027. s obzirom na stvarne izravne učinke sustava trgovanja emisijama uspostavljenog u skladu s 
  Direktivom
  2003/87/EZ;

Direktivom

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2.a (novi)

Članak 23. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija prati udio troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica u skladu s poglavljem IV.a Direktive .../.../EC[(COD)2021/0211] koje apsorbiraju dobavljači goriva i koji se prenose na krajnje potrošače. Komisija izvješćuje Europski parlament o svojim nalazima na godišnjoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija prati udio troškova povezanih s predajom emisijskih jedinica u skladu s poglavljem IV.a Direktive .../.../EC[(COD)2021/0211] koje apsorbiraju dobavljači goriva i koji se prenose na krajnje potrošače. Komisija izvješćuje Europski parlament o svojim nalazima na godišnjoj razini.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4.

Članak 23. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 25. za dopunu ove Uredbe radi utvrđivanja zajedničkih pokazatelja koji se trebaju upotrebljavati za izvješćivanje o napretku te za potrebe praćenja i evaluacije Fonda u pogledu ostvarenja ciljeva navedenih u članku 1. | 4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 25. za dopunu ove Uredbe radi utvrđivanja zajedničkih pokazatelja koji se trebaju upotrebljavati za izvješćivanje o napretku te za potrebe praćenja i evaluacije Fonda u pogledu ostvarenja ciljeva navedenih u članku 1.
  , uključujući predložak na temelju kojeg države članice moraju izvješćivati. Komisija te delegirane akte donosi najkasnije ... [tri mjeseca od stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 25. za dopunu ove Uredbe radi utvrđivanja zajedničkih pokazatelja koji se trebaju upotrebljavati za izvješćivanje o napretku te za potrebe praćenja i evaluacije Fonda u pogledu ostvarenja ciljeva navedenih u članku 1.

4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 25. za dopunu ove Uredbe radi utvrđivanja zajedničkih pokazatelja koji se trebaju upotrebljavati za izvješćivanje o napretku te za potrebe praćenja i evaluacije Fonda u pogledu ostvarenja ciljeva navedenih u članku 1.
  , uključujući predložak na temelju kojeg države članice moraju izvješćivati. Komisija te delegirane akte donosi najkasnije ... [tri mjeseca od stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23.a (novi)

Članak 23.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 23.a |
| | Transparentnost |
| | 1.
     
  Komisija bez nepotrebne odgode istodobno i pod jednakim uvjetima Europskom parlamentu i Vijeću prenosi planove koje su podnijele države članice i odluke, kako ih bude objavljivala. |
| | 2.
     
  Informacije koje Komisija prenosi Vijeću ili bilo kojem od njegovih pripremnih tijela u kontekstu ove Uredbe ili njezine provedbe istodobno se stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu, podložno aranžmanima o povjerljivosti ako je to potrebno. |
| | 3.
     
  Komisija nadležnim odborima Europskog parlamenta dostavlja pregled svojih preliminarnih nalaza o zadovoljavajućem ispunjavanju relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz planova koje su podnijele države članice. |
| | 4.
     
  Nadležni odbori Europskog parlamenta mogu pozvati Komisiju da dostavi informacije o trenutačnom stanju Komisijine procjene planova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 23.a

Članak 23.a

Transparentnost

Transparentnost

1.
     
  Komisija bez nepotrebne odgode istodobno i pod jednakim uvjetima Europskom parlamentu i Vijeću prenosi planove koje su podnijele države članice i odluke, kako ih bude objavljivala.

2.
     
  Informacije koje Komisija prenosi Vijeću ili bilo kojem od njegovih pripremnih tijela u kontekstu ove Uredbe ili njezine provedbe istodobno se stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu, podložno aranžmanima o povjerljivosti ako je to potrebno.

3.
     
  Komisija nadležnim odborima Europskog parlamenta dostavlja pregled svojih preliminarnih nalaza o zadovoljavajućem ispunjavanju relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz planova koje su podnijele države članice.

4.
     
  Nadležni odbori Europskog parlamenta mogu pozvati Komisiju da dostavi informacije o trenutačnom stanju Komisijine procjene planova.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23.b (novi)

Članak 23.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 23.b |
| | Dijalog o socijalnoj klimatskoj politici |
| | 1.
     
  Kako bi se poboljšao dijalog među institucijama Unije, a posebno između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, te kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost, nadležni odbori Europskog parlamenta mogu dvaput godišnje pozvati Komisiju na raspravu o sljedećim temama: |
| | (a) | planovima koje su podnijele države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 23.b

Članak 23.b

Dijalog o socijalnoj klimatskoj politici

Dijalog o socijalnoj klimatskoj politici

1.
     
  Kako bi se poboljšao dijalog među institucijama Unije, a posebno između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, te kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost, nadležni odbori Europskog parlamenta mogu dvaput godišnje pozvati Komisiju na raspravu o sljedećim temama:

(a)

(a)

planovima koje su podnijele države članice;

planovima koje su podnijele države članice;

| (b) | Komisijinoj procjeni planova koje su podnijele države članice; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisijinoj procjeni planova koje su podnijele države članice;

Komisijinoj procjeni planova koje su podnijele države članice;

| (c) | stanju pri ispunjavanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti planova koje su podnijele države članice; |
| --- | --- |

(c)

(c)

stanju pri ispunjavanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti planova koje su podnijele države članice;

stanju pri ispunjavanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti planova koje su podnijele države članice;

| (d) | postupcima plaćanja, suspenzije i otkazivanja, među ostalim i iznesenim očitovanjima i korektivnim mjerama koje su poduzele države članice kako bi osigurale zadovoljavajuće ostvarivanje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(d)

(d)

postupcima plaćanja, suspenzije i otkazivanja, među ostalim i iznesenim očitovanjima i korektivnim mjerama koje su poduzele države članice kako bi osigurale zadovoljavajuće ostvarivanje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti;

postupcima plaćanja, suspenzije i otkazivanja, među ostalim i iznesenim očitovanjima i korektivnim mjerama koje su poduzele države članice kako bi osigurale zadovoljavajuće ostvarivanje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti;

| (e) | svim ostalim relevantnim informacijama i svoj ostaloj relevantnoj dokumentaciji koje je Komisija stavila na raspolaganje nadležnom odboru Europskog parlamenta u vezi s provedbom Fonda. |
| --- | --- |

(e)

(e)

svim ostalim relevantnim informacijama i svoj ostaloj relevantnoj dokumentaciji koje je Komisija stavila na raspolaganje nadležnom odboru Europskog parlamenta u vezi s provedbom Fonda.

svim ostalim relevantnim informacijama i svoj ostaloj relevantnoj dokumentaciji koje je Komisija stavila na raspolaganje nadležnom odboru Europskog parlamenta u vezi s provedbom Fonda.

2.
     
  Europski parlament svoja stajališta o temama iz stavka 1. može izraziti u rezolucijama.

3.
     
  Komisija uzima u obzir sve elemente koji proizlaze iz stajališta izraženih u okviru dijaloga o socijalnoj klimatskoj politici, uključujući eventualne rezolucije Europskog parlamenta.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija do 1. srpnja 
  2028
  . Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija dostavlja izvješće o evaluaciji provedbe i funkcioniranja Fonda. | 1.   Komisija do 1. srpnja 
  2026
  . Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija dostavlja izvješće o evaluaciji provedbe i funkcioniranja Fonda
  do tog datuma, pritom osobito uzimajući u obzir rezultate prvih izvješća koje su države članice podnijele u skladu s člankom 23
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija do 1. srpnja 
  2028
  . Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija dostavlja izvješće o evaluaciji provedbe i funkcioniranja Fonda.

1.   Komisija do 1. srpnja 
  2026
  . Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija dostavlja izvješće o evaluaciji provedbe i funkcioniranja Fonda
  do tog datuma, pritom osobito uzimajući u obzir rezultate prvih izvješća koje su države članice podnijele u skladu s člankom 23
  .

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2.a (novi)

Članak 24. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Svake godine u kojoj je Fond aktivan Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija izvješće o smanjenju emisija CO2 na temelju ulaganja u energetsku učinkovitost zgrada, integracije energije iz obnovljivih izvora i omogućavanja boljeg pristupa mobilnosti i prijevozu s niskom i nultom stopom emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Svake godine u kojoj je Fond aktivan Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija izvješće o smanjenju emisija CO2 na temelju ulaganja u energetsku učinkovitost zgrada, integracije energije iz obnovljivih izvora i omogućavanja boljeg pristupa mobilnosti i prijevozu s niskom i nultom stopom emisija.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 3.

Članak 24. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U izvješću o evaluaciji
  posebice se ocjenjuje u kojoj su mjeri ostvareni ciljevi Fonda utvrđeni u članku
   1.
  , učinkovitost upotrebe resursa i dodana vrijednost Unije.
  U njemu se razmatra kontinuirana relevantnost svih ciljeva i djelovanja utvrđenih u članku 6. s obzirom na učinak na emisije stakleničkih plinova nastao zbog sustava trgovanja emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  u skladu s 
  Poglavljem IV.a Direktive
  2003/87/EZ i nacionalnih mjera poduzetih kako bi se ispunila godišnja obveza smanjenja emisija stakleničkih plinova u državama članicama u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (63). Razmatraju se i kontinuirana relevantnost financijske omotnice Fonda u odnosu na moguće razvoje događaja koji se odnose na dražbe emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  u skladu s 
  Poglavljem IV.a Direktive
  2003/87/EZ i ostala relevantna pitanja. | 3.   U izvješću o evaluaciji
  iz stavka
  1.
  posebice se ocjenjuje: |
| | (a) | u kojoj su mjeri ostvareni ciljevi Fonda utvrđeni u članku 1., učinkovitost upotrebe resursa i dodana vrijednost Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U izvješću o evaluaciji
  posebice se ocjenjuje u kojoj su mjeri ostvareni ciljevi Fonda utvrđeni u članku
   1.
  , učinkovitost upotrebe resursa i dodana vrijednost Unije.
  U njemu se razmatra kontinuirana relevantnost svih ciljeva i djelovanja utvrđenih u članku 6. s obzirom na učinak na emisije stakleničkih plinova nastao zbog sustava trgovanja emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  u skladu s 
  Poglavljem IV.a Direktive
  2003/87/EZ i nacionalnih mjera poduzetih kako bi se ispunila godišnja obveza smanjenja emisija stakleničkih plinova u državama članicama u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (63). Razmatraju se i kontinuirana relevantnost financijske omotnice Fonda u odnosu na moguće razvoje događaja koji se odnose na dražbe emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama
  za zgrade i cestovni promet
  u skladu s 
  Poglavljem IV.a Direktive
  2003/87/EZ i ostala relevantna pitanja.

3.   U izvješću o evaluaciji
  iz stavka
  1.
  posebice se ocjenjuje:

(a)

(a)

u kojoj su mjeri ostvareni ciljevi Fonda utvrđeni u članku 1., učinkovitost upotrebe resursa i dodana vrijednost Unije;

u kojoj su mjeri ostvareni ciljevi Fonda utvrđeni u članku 1., učinkovitost upotrebe resursa i dodana vrijednost Unije;

| (b) | za svaku zemlju pojedinačno, napredak i učinak provedbe strukturnih ulaganja i mjera te upotrebu izravne potpore dohotku s obzirom na ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti u planovima te posljedičnu potrebu za izravnom potporom dohotku u tom kontekstu i potrebnu razinu te u skladu s pravilima utvrđenima u članku 6. stavku 1. za razdoblje 2028. – 2032.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

za svaku zemlju pojedinačno, napredak i učinak provedbe strukturnih ulaganja i mjera te upotrebu izravne potpore dohotku s obzirom na ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti u planovima te posljedičnu potrebu za izravnom potporom dohotku u tom kontekstu i potrebnu razinu te u skladu s pravilima utvrđenima u članku 6. stavku 1. za razdoblje 2028. – 2032.;

za svaku zemlju pojedinačno, napredak i učinak provedbe strukturnih ulaganja i mjera te upotrebu izravne potpore dohotku s obzirom na ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti u planovima te posljedičnu potrebu za izravnom potporom dohotku u tom kontekstu i potrebnu razinu te u skladu s pravilima utvrđenima u članku 6. stavku 1. za razdoblje 2028. – 2032.;

| (c) | primjenu definicija energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti o kojima su izvijestile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 1. točkom (aa) te može li u budućnosti biti potreban detaljniji pristup te, prema potrebi, podnijeti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću; |
| --- | --- |

(c)

(c)

primjenu definicija energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti o kojima su izvijestile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 1. točkom (aa) te može li u budućnosti biti potreban detaljniji pristup te, prema potrebi, podnijeti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću;

primjenu definicija energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti o kojima su izvijestile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 1. točkom (aa) te može li u budućnosti biti potreban detaljniji pristup te, prema potrebi, podnijeti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću;

U njemu se razmatra kontinuirana relevantnost svih ciljeva i djelovanja utvrđenih u članku 6. s obzirom na učinak na emisije stakleničkih plinova nastao zbog sustava trgovanja emisijama u skladu s 
  Direktivom
  2003/87/EZ i nacionalnim mjerama poduzetim kako bi se ispunila godišnja obveza smanjenja emisija stakleničkih plinova u državama članicama u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (63). Razmatraju se i kontinuirana relevantnost financijske omotnice Fonda u odnosu na moguće razvoje događaja koji se odnose na dražbe emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama u skladu s 
  Direktivom
   2003/87/EZ i ostala relevantna pitanja.
  U okviru izvješća o evaluaciji navedenog u stavku 1. Komisija također razmatra produljenje posebne tehničke prilagodbe koja se temelji na fluktuaciji cijene ugljika navedenoj u članku 9. u kontekstu pregovora o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru.

Direktivom

63

Direktivom

U okviru izvješća o evaluaciji navedenog u stavku 1. Komisija također razmatra produljenje posebne tehničke prilagodbe koja se temelji na fluktuaciji cijene ugljika navedenoj u članku 9. u kontekstu pregovora o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru.

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2.

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 
  4. stavka 2.a i članka
   23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 
  4. stavka 2.a i članka
   23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3.

Članak 25. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati
  delegiranja
  ovlasti iz članka 23. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati
  delegiranje
  ovlasti iz članka
  4. stavka 2a i članka
  23. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati
  delegiranja
  ovlasti iz članka 23. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati
  delegiranje
  ovlasti iz članka
  4. stavka 2a i članka
  23. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2.

Članak 26. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Primjenjuje
  se
  od datuma do kojeg države članice donesu zakone i druge propise za usklađivanje s Direktivom (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća

   (64)

  o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u pogledu Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ
  . | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Primjenjuje
  se
  od datuma do kojeg države članice donesu zakone i druge propise za usklađivanje s Direktivom (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća

   (64)

  o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u pogledu Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ
  .

Primjenjuje

od datuma do kojeg države članice donesu zakone i druge propise za usklađivanje s Direktivom (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća

64

o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u pogledu Poglavlja IV.a Direktive 2003/87/EZ

Briše se.

Briše se.

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 9.

Prilog I. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za države članice čiji je BND po stanovniku niži od 90 % vrijednosti za 27 država članica EU-a ne može biti niži od udjela referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842 za sektore obuhvaćene [Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ] za prosjek u razdoblju 2016. – 2018. država članica s BND-om po stanovniku većim od vrijednosti za 27 država članica EU-a proporcionalno se prilagođava kako bi se osiguralo da zbroj svih iznosi 100 %. | αi svih država članica ne može biti niži od 0,07  % zbroja financijskih omotnica iz članka 9. stavaka 1. i 2.
  Za države članice čiji je BND po stanovniku niži od 90 % vrijednosti za 27 država članica EU-a
  αi
  ne može biti niži od udjela referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842 za sektore obuhvaćene [Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ] za prosjek u razdoblju 2016. – 2018.
  αi

  država članica s BND-om po stanovniku većim od vrijednosti za 27 država članica EU-a proporcionalno se prilagođava kako bi se osiguralo da zbroj svih
  αi

  iznosi 100 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za države članice čiji je BND po stanovniku niži od 90 % vrijednosti za 27 država članica EU-a ne može biti niži od udjela referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842 za sektore obuhvaćene [Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ] za prosjek u razdoblju 2016. – 2018. država članica s BND-om po stanovniku većim od vrijednosti za 27 država članica EU-a proporcionalno se prilagođava kako bi se osiguralo da zbroj svih iznosi 100 %.

αi svih država članica ne može biti niži od 0,07  % zbroja financijskih omotnica iz članka 9. stavaka 1. i 2.
  Za države članice čiji je BND po stanovniku niži od 90 % vrijednosti za 27 država članica EU-a
  αi
  ne može biti niži od udjela referentnih emisija iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/842 za sektore obuhvaćene [Poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ] za prosjek u razdoblju 2016. – 2018.
  αi

  država članica s BND-om po stanovniku većim od vrijednosti za 27 država članica EU-a proporcionalno se prilagođava kako bi se osiguralo da zbroj svih
  αi

  iznosi 100 %.

αi

αi

αi

αi

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1.a (novi)

Prilog II. – stavak 1.a (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dodatna sredstva iz članka 9. stavka 1.a dodjeljuju se državama članicama na temelju sljedećeg udjela.

Dodatna sredstva iz članka 9. stavka 1.a dodjeljuju se državama članicama na temelju sljedećeg udjela.

Maksimalna dodijeljena financijska sredstva po državi članici EU-a

Maksimalna dodijeljena financijska sredstva po državi članici EU-a

| Država članica | Udio kao % ukupnog iznosa | UKUPNO




  [datum stupanja na snagu]-2032.




  (u eurima, tekuće cijene) | Iznos za




  [datum stupanja na snagu]-2027.




  (u eurima, tekuće cijene) | Iznos za




  2028. – 2032.




  (u eurima, tekuće cijene) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 2,56 | [1 844 737 639 ] | [605 544 073 ] | [1 239 193 566 ] |
| Bugarska | 3,85 | [2 778 104 958 ] | [911 926 420 ] | [1 866 178 538 ] |
| Češka | 2,40 | [1 735 707 679 ] | [569 754 460 ] | [1 165 953 219 ] |
| Danska | 0,50 | [361 244 536 ] | [118 580 270 ] | [242 664 266 ] |
| Njemačka | 8,19 | [5 910 983 488 ] | [1 940 308 984 ] | [3 970 674 504 ] |
| Estonija | 0,29 | [207 004 992 ] | [67 950 392 ] | [139 054 600 ] |
| Irska | 1,02 | [737 392 966 ] | [242 052 816 ] | [495 340 150 ] |
| Grčka | 5,52 | [3 986 664 037 ] | [1 308 641 796 ] | [2 678 022 241 ] |
| Španjolska | 10,53 | [7 599 982 898 ] | [2 494 731 228 ] | [5 105 251 670 ] |
| Francuska | 11,20 | [8 087 962 701 ] | [2 654 912 964 ] | [5 433 049 737 ] |
| Hrvatska | 1,94 | [1 403 864 753 ] | [460 825 411 ] | [943 039 343 ] |
| Italija | 10,81 | [7 806 923 117 ] | [2 562 660 358 ] | [5 244 262 759 ] |
| Cipar | 0,20 | [145 738 994 ] | [47 839 531 ] | [97 899 463 ] |
| Latvija | 0,71 | [515 361 901 ] | [169 170 042 ] | [346 191 859 ] |
| Litva | 1,02 | [738 205 618 ] | [242 319 573 ] | [495 886 046 ] |
| Luksemburg | 0,10 | [73 476 421 ] | [24 118 991 ] | [49 357 430 ] |
| Mađarska | 4,33 | [3 129 860 199 ] | [1 027 391 783 ] | [2 102 468 416 ] |
| Malta | 0,01 | [5 112 942 ] | [1 678 348 ] | [3 434 594 ] |
| Nizozemska | 1,11 | [800 832 270 ] | [262 877 075 ] | [537 955 195 ] |
| Austrija | 0,89 | [643 517 259 ] | [211 237 660 ] | [432 279 599 ] |
| Poljska | 17,61 | [12 714 118 688 ] | [4 173 471 093 ] | [8 540 647 595 ] |
| Portugal | 1,88 | [1 359 497 281 ] | [446 261 573 ] | [913 235 708 ] |
| Rumunjska | 9,26 | [6 682 901 998 ] | [2 193 694 977 ] | [4 489 207 021 ] |
| Slovenija | 0,55 | [397 623 987 ] | [130 522 001 ] | [267 101 985 ] |
| Slovačka | 2,36 | [1 701 161 680 ] | [558 414 568 ] | [1 142 747 112 ] |
| Finska | 0,54 | [386 966 933 ] | [127 023 772 ] | [259 943 161 ] |
| Švedska | 0,62 | [445 050 067 ] | [146 089 842 ] | [298 960 225 ] |
| EU27 | 100 % | [72 200 000 000 ] | [23 700 000 000 ] | [48 500 000 000 ] |

Država članica

Država članica

Udio kao % ukupnog iznosa

Udio kao % ukupnog iznosa

UKUPNO

UKUPNO

[datum stupanja na snagu]-2032.

[datum stupanja na snagu]-2032.

(u eurima, tekuće cijene)

(u eurima, tekuće cijene)

Iznos za

Iznos za

[datum stupanja na snagu]-2027.

[datum stupanja na snagu]-2027.

(u eurima, tekuće cijene)

(u eurima, tekuće cijene)

Iznos za

Iznos za

2028. – 2032.

2028. – 2032.

(u eurima, tekuće cijene)

(u eurima, tekuće cijene)

Belgija

Belgija

2,56

2,56

[1 844 737 639 ]

[1 844 737 639 ]

[605 544 073 ]

[605 544 073 ]

[1 239 193 566 ]

[1 239 193 566 ]

Bugarska

Bugarska

3,85

3,85

[2 778 104 958 ]

[2 778 104 958 ]

[911 926 420 ]

[911 926 420 ]

[1 866 178 538 ]

[1 866 178 538 ]

Češka

Češka

2,40

2,40

[1 735 707 679 ]

[1 735 707 679 ]

[569 754 460 ]

[569 754 460 ]

[1 165 953 219 ]

[1 165 953 219 ]

Danska

Danska

0,50

0,50

[361 244 536 ]

[361 244 536 ]

[118 580 270 ]

[118 580 270 ]

[242 664 266 ]

[242 664 266 ]

Njemačka

Njemačka

8,19

8,19

[5 910 983 488 ]

[5 910 983 488 ]

[1 940 308 984 ]

[1 940 308 984 ]

[3 970 674 504 ]

[3 970 674 504 ]

Estonija

Estonija

0,29

0,29

[207 004 992 ]

[207 004 992 ]

[67 950 392 ]

[67 950 392 ]

[139 054 600 ]

[139 054 600 ]

Irska

Irska

1,02

1,02

[737 392 966 ]

[737 392 966 ]

[242 052 816 ]

[242 052 816 ]

[495 340 150 ]

[495 340 150 ]

Grčka

Grčka

5,52

5,52

[3 986 664 037 ]

[3 986 664 037 ]

[1 308 641 796 ]

[1 308 641 796 ]

[2 678 022 241 ]

[2 678 022 241 ]

Španjolska

Španjolska

10,53

10,53

[7 599 982 898 ]

[7 599 982 898 ]

[2 494 731 228 ]

[2 494 731 228 ]

[5 105 251 670 ]

[5 105 251 670 ]

Francuska

Francuska

11,20

11,20

[8 087 962 701 ]

[8 087 962 701 ]

[2 654 912 964 ]

[2 654 912 964 ]

[5 433 049 737 ]

[5 433 049 737 ]

Hrvatska

Hrvatska

1,94

1,94

[1 403 864 753 ]

[1 403 864 753 ]

[460 825 411 ]

[460 825 411 ]

[943 039 343 ]

[943 039 343 ]

Italija

Italija

10,81

10,81

[7 806 923 117 ]

[7 806 923 117 ]

[2 562 660 358 ]

[2 562 660 358 ]

[5 244 262 759 ]

[5 244 262 759 ]

Cipar

Cipar

0,20

0,20

[145 738 994 ]

[145 738 994 ]

[47 839 531 ]

[47 839 531 ]

[97 899 463 ]

[97 899 463 ]

Latvija

Latvija

0,71

0,71

[515 361 901 ]

[515 361 901 ]

[169 170 042 ]

[169 170 042 ]

[346 191 859 ]

[346 191 859 ]

Litva

Litva

1,02

1,02

[738 205 618 ]

[738 205 618 ]

[242 319 573 ]

[242 319 573 ]

[495 886 046 ]

[495 886 046 ]

Luksemburg

Luksemburg

0,10

0,10

[73 476 421 ]

[73 476 421 ]

[24 118 991 ]

[24 118 991 ]

[49 357 430 ]

[49 357 430 ]

Mađarska

Mađarska

4,33

4,33

[3 129 860 199 ]

[3 129 860 199 ]

[1 027 391 783 ]

[1 027 391 783 ]

[2 102 468 416 ]

[2 102 468 416 ]

Malta

Malta

0,01

0,01

[5 112 942 ]

[5 112 942 ]

[1 678 348 ]

[1 678 348 ]

[3 434 594 ]

[3 434 594 ]

Nizozemska

Nizozemska

1,11

1,11

[800 832 270 ]

[800 832 270 ]

[262 877 075 ]

[262 877 075 ]

[537 955 195 ]

[537 955 195 ]

Austrija

Austrija

0,89

0,89

[643 517 259 ]

[643 517 259 ]

[211 237 660 ]

[211 237 660 ]

[432 279 599 ]

[432 279 599 ]

Poljska

Poljska

17,61

17,61

[12 714 118 688 ]

[12 714 118 688 ]

[4 173 471 093 ]

[4 173 471 093 ]

[8 540 647 595 ]

[8 540 647 595 ]

Portugal

Portugal

1,88

1,88

[1 359 497 281 ]

[1 359 497 281 ]

[446 261 573 ]

[446 261 573 ]

[913 235 708 ]

[913 235 708 ]

Rumunjska

Rumunjska

9,26

9,26

[6 682 901 998 ]

[6 682 901 998 ]

[2 193 694 977 ]

[2 193 694 977 ]

[4 489 207 021 ]

[4 489 207 021 ]

Slovenija

Slovenija

0,55

0,55

[397 623 987 ]

[397 623 987 ]

[130 522 001 ]

[130 522 001 ]

[267 101 985 ]

[267 101 985 ]

Slovačka

Slovačka

2,36

2,36

[1 701 161 680 ]

[1 701 161 680 ]

[558 414 568 ]

[558 414 568 ]

[1 142 747 112 ]

[1 142 747 112 ]

Finska

Finska

0,54

0,54

[386 966 933 ]

[386 966 933 ]

[127 023 772 ]

[127 023 772 ]

[259 943 161 ]

[259 943 161 ]

Švedska

Švedska

0,62

0,62

[445 050 067 ]

[445 050 067 ]

[146 089 842 ]

[146 089 842 ]

[298 960 225 ]

[298 960 225 ]

EU27

EU27

100 %

100 %

[72 200 000 000 ]

[72 200 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

---

(1)  Predmet se vraća nadležnim odborima na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0157/2022).

1

(28)  Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

28

(28)  Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

28

(29)  COM(2019)0640.

29

(29)  COM(2019)0640.

29

(30)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

30

(30)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

30

(1a)  
  Europsko vijeće potvrdilo ga je 24. i 25. lipnja 2021.

1a

Europsko vijeće potvrdilo ga je 24. i 25. lipnja 2021.

(31)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

31

(31)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

31

(1a)  
  Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.).

1a

Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.).

(32)  Podaci iz 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(32)  Podaci iz 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(33)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

33

(34)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

34

(33)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

33

(34)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

34

(35)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

35

(35)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

35

(35a)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

35a

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

(36)  [Dodati upućivanje].

36

(37)  Europsko vijeće potvrdilo ga je 24. i 25. lipnja 2021.

37

(38)  Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).

38

(39)  Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).

39

(40)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

40

(36)  [Dodati upućivanje].

36

(37)  Europsko vijeće potvrdilo ga je 24. i 25. lipnja 2021.

37

(38)  Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).

38

(39)  Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).

39

(40)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

40

(41)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

41

(41)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

41

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

(1b)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

1b

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

(1b)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

1b

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(50)  
  [Direktiva (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća (SL C [...], [...], str. [...].).] [Prijedlog za preinaku Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti].

50

[Direktiva (EU) [gggg/bbb] Europskog parlamenta i Vijeća (SL C [...], [...], str. [...].).] [Prijedlog za preinaku Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti].

(54)  SL L 357, 27.10.2020., str. 35.

54

(54)  SL L 357, 27.10.2020., str. 35.

54

(1a)  
  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).

1a

Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).

(63)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

63

(63)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

63

(64)  
  [Direktiva (EU) gggg/bbb Europskog parlamenta i Vijeća.... (SL .....).] [Direktiva o izmjeni Direktive 2003/87/EZ]

64

[Direktiva (EU) gggg/bbb Europskog parlamenta i Vijeća.... (SL .....).] [Direktiva o izmjeni Direktive 2003/87/EZ]

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/320 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/320

---

P9_TA(2022)0248

Mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 22. lipnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 32/13)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Komisija je u svojoj komunikaciji o europskom zelenom planu (31) utvrdila novu strategiju rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s iskorištavanjem resursa. Usto, europskim zelenim planom nastoji se zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Međutim, ta preobrazba mora biti pravedna i uključiva i nitko ne smije biti zapostavljen. Komisija je u akcijskom planu EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla (32) najavila promicanje odgovarajućih instrumenata i poticaja kako bi se bolje provodilo načelo „onečišćivač plaća” utvrđeno u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i tako dovršilo postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja” radi postizanja što veće sinergije između dekarbonizacije i cilja nulte stope onečišćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Komisija je u svojoj komunikaciji o europskom zelenom planu (31) utvrdila novu strategiju rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s iskorištavanjem resursa. Usto, europskim zelenim planom nastoji se zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Međutim, ta preobrazba mora biti pravedna i uključiva i nitko ne smije biti zapostavljen. Komisija je u akcijskom planu EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla (32) najavila promicanje odgovarajućih instrumenata i poticaja kako bi se bolje provodilo načelo „onečišćivač plaća” utvrđeno u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i tako dovršilo postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja” radi postizanja što veće sinergije između dekarbonizacije i cilja nulte stope onečišćenja.

| (1) | Komisija je u svojoj komunikaciji o europskom zelenom planu utvrdila (31) novu strategiju rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem
  najkasnije do
  2050. neće biti neto emisija (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s iskorištavanjem resursa. Usto, europskim zelenim planom nastoji se zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Međutim, ta preobrazba mora biti pravedna i uključiva i nitko ne smije biti zapostavljen. Komisija je u akcijskom planu EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla (32) najavila promicanje odgovarajućih instrumenata i poticaja kako bi se bolje provodilo načelo „onečišćivač plaća” utvrđeno u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i tako dovršilo postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja” radi postizanja što veće sinergije između dekarbonizacije i cilja nulte stope onečišćenja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je u svojoj komunikaciji o europskom zelenom planu utvrdila (31) novu strategiju rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem
  najkasnije do
  2050. neće biti neto emisija (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s iskorištavanjem resursa. Usto, europskim zelenim planom nastoji se zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Međutim, ta preobrazba mora biti pravedna i uključiva i nitko ne smije biti zapostavljen. Komisija je u akcijskom planu EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla (32) najavila promicanje odgovarajućih instrumenata i poticaja kako bi se bolje provodilo načelo „onečišćivač plaća” utvrđeno u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i tako dovršilo postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja” radi postizanja što veće sinergije između dekarbonizacije i cilja nulte stope onečišćenja.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Pariški sporazum (33), donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. Stranke Pariškog sporazuma u njegovu su se članku 2. usuglasile da će zadržati povišenje prosječne globalne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da će ulagati trud kako bi povišenje temperature ograničile na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Pariški sporazum (33), donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. Stranke Pariškog sporazuma u njegovu su se članku 2. usuglasile da će zadržati povišenje prosječne globalne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da će ulagati trud kako bi povišenje temperature ograničile na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.

| (2) | Pariški sporazum (33), donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. Stranke Pariškog sporazuma u njegovu su se članku 2. usuglasile da će zadržati povišenje prosječne globalne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da će ulagati trud kako bi povišenje temperature ograničile na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.
  U skladu s Klimatskim paktom iz Glasgowa, koji je usvojen 13. studenog 2021., stranke su priznale da bi se ograničavanjem povećanja prosječne globalne temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. ojačati svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u razini ambicija. |
| --- | --- |

(2)

Pariški sporazum (33), donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. Stranke Pariškog sporazuma u njegovu su se članku 2. usuglasile da će zadržati povišenje prosječne globalne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da će ulagati trud kako bi povišenje temperature ograničile na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.
  U skladu s Klimatskim paktom iz Glasgowa, koji je usvojen 13. studenog 2021., stranke su priznale da bi se ograničavanjem povećanja prosječne globalne temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. ojačati svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u razini ambicija.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (35) u zakonodavstvo je ugrađen cilj postizanja klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. U toj se uredbi utvrđuje i obveza Unije da do 2030. smanji emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % ispod razina iz 1990. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (35) u zakonodavstvo je ugrađen cilj postizanja klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. U toj se uredbi utvrđuje i obveza Unije da do 2030. smanji emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % ispod razina iz 1990.

| (5) | Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (35) u zakonodavstvo je ugrađen cilj postizanja klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050. U toj se uredbi utvrđuje i obveza Unije da do 2030. smanji emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % ispod razina iz 1990. |
| --- | --- |

(5)

Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (35) u zakonodavstvo je ugrađen cilj postizanja klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu
  najkasnije
  do 2050. U toj se uredbi utvrđuje i obveza Unije da do 2030. smanji emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % ispod razina iz 1990.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U posebnom izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima povišenja globalne temperature od 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju i povezanim putanjama globalnih emisija stakleničkih plinova (36) iznosi se čvrsto znanstveno uporište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje na potrebu za jačanjem djelovanja u području klime. U tom se izvješću potvrđuje da je
  za smanjenje vjerojatnosti ekstremnih vremenskih uvjeta
  potrebno hitno smanjiti emisije stakleničkih plinova
  i da klimatske promjene treba ograničiti na povišenje globalne temperature od 1,5  oC. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U posebnom izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima povišenja globalne temperature od 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju i povezanim putanjama globalnih emisija stakleničkih plinova (36) iznosi se čvrsto znanstveno uporište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje na potrebu za jačanjem djelovanja u području klime. U tom se izvješću potvrđuje da je
  za smanjenje vjerojatnosti ekstremnih vremenskih uvjeta
  potrebno hitno smanjiti emisije stakleničkih plinova
  i da klimatske promjene treba ograničiti na povišenje globalne temperature od 1,5  oC.

| (6) | U posebnom izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima povišenja globalne temperature od 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju i povezanim putanjama globalnih emisija stakleničkih plinova (36) iznosi se čvrsto znanstveno uporište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje na potrebu za jačanjem djelovanja u području klime. U tom se izvješću potvrđuje
  da će negativni učinci klimatskih promjena i potreba za mjerama prilagodbe biti znatno veći ako prosječna globalna temperatura bude veća od 1,5  oC te
  da je potrebno hitno smanjiti emisije stakleničkih plinova
  kako bi se smanjila vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta
  . |
| --- | --- |

(6)

U posebnom izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima povišenja globalne temperature od 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju i povezanim putanjama globalnih emisija stakleničkih plinova (36) iznosi se čvrsto znanstveno uporište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje na potrebu za jačanjem djelovanja u području klime. U tom se izvješću potvrđuje
  da će negativni učinci klimatskih promjena i potreba za mjerama prilagodbe biti znatno veći ako prosječna globalna temperatura bude veća od 1,5  oC te
  da je potrebno hitno smanjiti emisije stakleničkih plinova
  kako bi se smanjila vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Trenutačno je oko 27 % svjetskih emisija ugljika iz izgaranja goriva povezano s međunarodnom trgovinom robom i, iako je Unija znatno smanjila domaće emisije stakleničkih plinova, emisije stakleničkih plinova ugrađene u robu uvezenu u Uniju stalno rastu te tako otežavaju rad Unije na tome da smanji svoju proizvodnju stakleničkih plinova na globalnoj razini. Unija ima odgovornost da nastavi s vodećom ulogom u globalnom djelovanju u području klime, u suradnji sa svim drugim svjetskim gospodarstvima, s obzirom na to da će se ciljevi utvrđeni u Pariškom sporazumu moći ostvariti samo djelovanjem svih stranaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Sve dok znatan broj međunarodnih partnera Unije
  zauzima politički pristup koji ne dovodi do klimatskih ambicija koje su na istoj razini kao Unijine, postoji
  rizik od istjecanja ugljika. Do istjecanja ugljika došlo bi kad bi zbog troškova povezanih s klimatskim politikama poduzeća u određenim industrijskim sektorima ili podsektorima premjestila proizvodnju u druge zemlje ili kad bi se istovjetni proizvodi s nižom razinom emisija stakleničkih plinova zamijenili uvezenim proizvodima iz tih zemalja. To bi moglo dovesti do povećanja njihovih ukupnih emisija na globalnoj razini, čime bi se ugrozilo smanjenje emisija stakleničkih plinova koje je hitno potrebno ako svijet namjerava zadržati prosječnu globalnu temperaturu na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Sve dok znatan broj međunarodnih partnera Unije
  zauzima politički pristup koji ne dovodi do klimatskih ambicija koje su na istoj razini kao Unijine, postoji
  rizik od istjecanja ugljika. Do istjecanja ugljika došlo bi kad bi zbog troškova povezanih s klimatskim politikama poduzeća u određenim industrijskim sektorima ili podsektorima premjestila proizvodnju u druge zemlje ili kad bi se istovjetni proizvodi s nižom razinom emisija stakleničkih plinova zamijenili uvezenim proizvodima iz tih zemalja. To bi moglo dovesti do povećanja njihovih ukupnih emisija na globalnoj razini, čime bi se ugrozilo smanjenje emisija stakleničkih plinova koje je hitno potrebno ako svijet namjerava zadržati prosječnu globalnu temperaturu na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.

| (8) | Sve dok znatan broj međunarodnih partnera Unije
  ne postigne istu razinu klimatske ambicije i sve dok Unija povećava svoje klimatske ambicije, mogao bi postojati
  rizik od istjecanja ugljika. Do istjecanja ugljika došlo bi kad bi zbog troškova povezanih s klimatskim politikama poduzeća u određenim industrijskim sektorima ili podsektorima premjestila proizvodnju u druge zemlje ili kad bi se istovjetni proizvodi s nižom razinom emisija stakleničkih plinova zamijenili uvezenim proizvodima iz tih zemalja. To bi moglo dovesti do povećanja njihovih ukupnih emisija na globalnoj razini
  te istodobno narušiti učinkovitost Unijinih politika za smanjenje emisija
  , čime bi se ugrozilo smanjenje emisija stakleničkih plinova koje je hitno potrebno ako svijet namjerava zadržati prosječnu globalnu temperaturu na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju. |
| --- | --- |

(8)

Sve dok znatan broj međunarodnih partnera Unije
  ne postigne istu razinu klimatske ambicije i sve dok Unija povećava svoje klimatske ambicije, mogao bi postojati
  rizik od istjecanja ugljika. Do istjecanja ugljika došlo bi kad bi zbog troškova povezanih s klimatskim politikama poduzeća u određenim industrijskim sektorima ili podsektorima premjestila proizvodnju u druge zemlje ili kad bi se istovjetni proizvodi s nižom razinom emisija stakleničkih plinova zamijenili uvezenim proizvodima iz tih zemalja. To bi moglo dovesti do povećanja njihovih ukupnih emisija na globalnoj razini
  te istodobno narušiti učinkovitost Unijinih politika za smanjenje emisija
  , čime bi se ugrozilo smanjenje emisija stakleničkih plinova koje je hitno potrebno ako svijet namjerava zadržati prosječnu globalnu temperaturu na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Inicijativa za mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) dio je paketa za ostvarivanje cilja od 55 %. Taj će mehanizam služiti kao ključan element paketa instrumenata EU-a kojim će se nastojati
  smanjiti rizik od istjecanja
  ugljika
  koji
  proizlazi iz većih klimatskih ambicija Unije kako bi se u skladu s Pariškim sporazumom ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije do 2050. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Inicijativa za mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) dio je paketa za ostvarivanje cilja od 55 %. Taj će mehanizam služiti kao ključan element paketa instrumenata EU-a kojim će se nastojati
  smanjiti rizik od istjecanja
  ugljika
  koji
  proizlazi iz većih klimatskih ambicija Unije kako bi se u skladu s Pariškim sporazumom ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije do 2050.

| (9) | Inicijativa za mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) dio je paketa za ostvarivanje cilja od 55 %. Taj će mehanizam služiti kao ključan element paketa instrumenata EU-a kojim će se nastojati
  spriječiti istjecanje
  ugljika
  koje
  proizlazi iz većih klimatskih ambicija Unije kako bi se u skladu s Pariškim sporazumom ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije
  najkasnije
  do 2050.
  Također može pridonijeti uspostavljanju jednakih uvjeta za troškove dekarbonizacije, povećanju potražnje za proizvodima i procesima s niskim udjelom ugljika kao i izbjegavanju narušavanja tržišnog natjecanja te promicanju poštene trgovine. |
| --- | --- |

(9)

Inicijativa za mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) dio je paketa za ostvarivanje cilja od 55 %. Taj će mehanizam služiti kao ključan element paketa instrumenata EU-a kojim će se nastojati
  spriječiti istjecanje
  ugljika
  koje
  proizlazi iz većih klimatskih ambicija Unije kako bi se u skladu s Pariškim sporazumom ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije
  najkasnije
  do 2050.
  Također može pridonijeti uspostavljanju jednakih uvjeta za troškove dekarbonizacije, povećanju potražnje za proizvodima i procesima s niskim udjelom ugljika kao i izbjegavanju narušavanja tržišnog natjecanja te promicanju poštene trgovine.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Postojeći mehanizmi za smanjenje rizika od istjecanja ugljika u sektorima ili podsektorima koji su izloženi tom riziku uključuju prijelaznu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama i financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova emisija koji proizlaze iz troškova emisija stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije utvrđene u članku 10.a stavku 6. i članku 10.b Direktive 2003/87/EZ. Međutim, zbog besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama
  slabi
  cjenovni signal koji sustav šalje postrojenjima koja
  ga
  primaju u odnosu na prodaju svih jedinica na dražbi i stoga takva dodjela
  utječe na
  poticaje za ulaganje u daljnje smanjenje emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Postojeći mehanizmi za smanjenje rizika od istjecanja ugljika u sektorima ili podsektorima koji su izloženi tom riziku uključuju prijelaznu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama i financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova emisija koji proizlaze iz troškova emisija stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije utvrđene u članku 10.a stavku 6. i članku 10.b Direktive 2003/87/EZ. Međutim, zbog besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama
  slabi
  cjenovni signal koji sustav šalje postrojenjima koja
  ga
  primaju u odnosu na prodaju svih jedinica na dražbi i stoga takva dodjela
  utječe na
  poticaje za ulaganje u daljnje smanjenje emisija.

| (10) | Postojeći mehanizmi za smanjenje rizika od istjecanja ugljika u sektorima ili podsektorima koji su izloženi tom riziku uključuju prijelaznu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama i financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova emisija koji proizlaze iz troškova emisija stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije utvrđene u članku 10.a stavku 6. i članku 10.b Direktive 2003/87/EZ.
  U nedostatku jednakih uvjeta za sve, besplatna dodjela emisijskih jedinica na temelju rezultata najboljih postrojenja bila je instrument politike za smanjenje rizika od istjecanja ugljika za određene industrijske sektore.
  Međutim, zbog besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama
  i nadoknade troškova neizravnih emisija slabi
  cjenovni signal koji sustav šalje postrojenjima koja
  ih
  primaju u odnosu na prodaju svih jedinica na dražbi i stoga takva dodjela
  i nadoknade smanjuju
  poticaje za ulaganje u daljnje smanjenje emisija. |
| --- | --- |

(10)

Postojeći mehanizmi za smanjenje rizika od istjecanja ugljika u sektorima ili podsektorima koji su izloženi tom riziku uključuju prijelaznu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama i financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova emisija koji proizlaze iz troškova emisija stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije utvrđene u članku 10.a stavku 6. i članku 10.b Direktive 2003/87/EZ.
  U nedostatku jednakih uvjeta za sve, besplatna dodjela emisijskih jedinica na temelju rezultata najboljih postrojenja bila je instrument politike za smanjenje rizika od istjecanja ugljika za određene industrijske sektore.
  Međutim, zbog besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama
  i nadoknade troškova neizravnih emisija slabi
  cjenovni signal koji sustav šalje postrojenjima koja
  ih
  primaju u odnosu na prodaju svih jedinica na dražbi i stoga takva dodjela
  i nadoknade smanjuju
  poticaje za ulaganje u daljnje smanjenje emisija.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | Postrojenjima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijama koja se suočavaju s rastom cijena ugljika i trgovačkim društvima trebalo bi osigurati dugoročnu vidljivost, predvidljivost i pravnu sigurnost kako bi mogli odlučivati o ulaganjima. Stoga bi trebalo zacrtati jasan put za postupno uključivanje ostalih sektora i podsektora kojima prijeti rizik od istjecanja ugljika. Time se jača novi pravni okvir za borbu protiv istjecanja ugljika, osigurava vrijeme potrebno za neometanu provedbu CBAM-a te se postrojenjima i društvima omogućuje da provedu potrebna ulaganja u dekarbonizaciju industrijskih procesa unutar stabilnog i predvidljivog pravnog okvira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.a)

Postrojenjima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijama koja se suočavaju s rastom cijena ugljika i trgovačkim društvima trebalo bi osigurati dugoročnu vidljivost, predvidljivost i pravnu sigurnost kako bi mogli odlučivati o ulaganjima. Stoga bi trebalo zacrtati jasan put za postupno uključivanje ostalih sektora i podsektora kojima prijeti rizik od istjecanja ugljika. Time se jača novi pravni okvir za borbu protiv istjecanja ugljika, osigurava vrijeme potrebno za neometanu provedbu CBAM-a te se postrojenjima i društvima omogućuje da provedu potrebna ulaganja u dekarbonizaciju industrijskih procesa unutar stabilnog i predvidljivog pravnog okvira.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Iako je cilj CBAM-a spriječiti rizik od istjecanja ugljika, ovom bi se Uredbom ujedno potaknulo proizvođače iz trećih zemalja da upotrebljavaju tehnologije koje su učinkovitije u pogledu emisija stakleničkih plinova kako bi nastajalo manje emisija po jedinici proizvodnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Iako je cilj CBAM-a spriječiti rizik od istjecanja ugljika, ovom bi se Uredbom ujedno potaknulo proizvođače iz trećih zemalja da upotrebljavaju tehnologije koje su učinkovitije u pogledu emisija stakleničkih plinova kako bi nastajalo manje emisija po jedinici proizvodnje.

| (12) | Iako je cilj CBAM-a spriječiti rizik od istjecanja ugljika, ovom bi se Uredbom ujedno potaknulo proizvođače iz trećih zemalja da upotrebljavaju tehnologije koje su učinkovitije u pogledu emisija stakleničkih plinova kako bi nastajalo manje emisija po jedinici proizvodnje.
  Stoga bi CBAM mogao biti učinkovita mjera za smanjenje emisija u trećim zemljama i istovremeno osiguravanje jednakih uvjeta za industriju Unije. |
| --- | --- |

(12)

Iako je cilj CBAM-a spriječiti rizik od istjecanja ugljika, ovom bi se Uredbom ujedno potaknulo proizvođače iz trećih zemalja da upotrebljavaju tehnologije koje su učinkovitije u pogledu emisija stakleničkih plinova kako bi nastajalo manje emisija po jedinici proizvodnje.
  Stoga bi CBAM mogao biti učinkovita mjera za smanjenje emisija u trećim zemljama i istovremeno osiguravanje jednakih uvjeta za industriju Unije.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | S obzirom na to da je CBAM instrument za sprečavanje istjecanja ugljika i smanjenje emisija stakleničkih plinova, njime bi trebalo osigurati da uvezeni proizvodi podliježu regulatornom sustavu u kojem se primjenjuju troškovi ugljika istovjetni onima koji bi se inače snosili u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. CBAM je klimatska mjera kojom bi trebalo spriječiti rizik od istjecanja ugljika
  i pridonijeti većim ambicijama Unije u pogledu ublažavanja klimatskih promjena
  te ujedno ostvariti usklađenost s 
  WTO-om
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

S obzirom na to da je CBAM instrument za sprečavanje istjecanja ugljika i smanjenje emisija stakleničkih plinova, njime bi trebalo osigurati da uvezeni proizvodi podliježu regulatornom sustavu u kojem se primjenjuju troškovi ugljika istovjetni onima koji bi se inače snosili u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. CBAM je klimatska mjera kojom bi trebalo spriječiti rizik od istjecanja ugljika
  i pridonijeti većim ambicijama Unije u pogledu ublažavanja klimatskih promjena
  te ujedno ostvariti usklađenost s 
  WTO-om
  .

| (13) | S obzirom na to da je CBAM instrument za sprečavanje istjecanja ugljika i smanjenje emisija stakleničkih plinova, njime bi trebalo osigurati da uvezeni proizvodi podliježu regulatornom sustavu u kojem se primjenjuju troškovi ugljika istovjetni onima koji bi se inače snosili u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama
  , što bi dovelo do određivanja istovjetne cijene ugljika za uvezene i domaće proizvoda i jednakih uvjeta za sve
  . CBAM je klimatska mjera kojom bi trebalo
  podržati smanjenje emisija u Uniji u skladu s europskim zelenim planom i Uredbom (EU) 2021/1119,
  spriječiti rizik od istjecanja ugljika te ujedno ostvariti usklađenost
  s pravilima WTO-a
  . |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na to da je CBAM instrument za sprečavanje istjecanja ugljika i smanjenje emisija stakleničkih plinova, njime bi trebalo osigurati da uvezeni proizvodi podliježu regulatornom sustavu u kojem se primjenjuju troškovi ugljika istovjetni onima koji bi se inače snosili u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama
  , što bi dovelo do određivanja istovjetne cijene ugljika za uvezene i domaće proizvoda i jednakih uvjeta za sve
  . CBAM je klimatska mjera kojom bi trebalo
  podržati smanjenje emisija u Uniji u skladu s europskim zelenim planom i Uredbom (EU) 2021/1119,
  spriječiti rizik od istjecanja ugljika te ujedno ostvariti usklađenost
  s pravilima WTO-a
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Komisija bi trebala analizirati administrativne troškove koji proizlaze iz CBAM-a te se pobrinuti da osoblje prođe odgovarajuće osposobljavanje za obavljanje svojih dužnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Komisija bi trebala analizirati administrativne troškove koji proizlaze iz CBAM-a te se pobrinuti da osoblje prođe odgovarajuće osposobljavanje za obavljanje svojih dužnosti.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kako bi se u slučaju budućih sporazuma iz CBAM-a isključile treće zemlje ili državna područja koja su potpuno integrirana u sustav EU-a za trgovanje emisijama ili su s njim povezana, ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. UFEU-a o izmjeni popisa zemalja iz Priloga II. S druge strane, te bi treće zemlje ili državna područja trebalo ukloniti s popisa u Prilogu II. i na njih bi se trebao primjenjivati CBAM ako za robu izvezenu u Uniju ne provode stvarnu naplatu cijene u okviru sustava za trgovanje emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kako bi se u slučaju budućih sporazuma iz CBAM-a isključile treće zemlje ili državna područja koja su potpuno integrirana u sustav EU-a za trgovanje emisijama ili su s njim povezana, ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. UFEU-a o izmjeni popisa zemalja iz Priloga II. S druge strane, te bi treće zemlje ili državna područja trebalo ukloniti s popisa u Prilogu II. i na njih bi se trebao primjenjivati CBAM ako za robu izvezenu u Uniju ne provode stvarnu naplatu cijene u okviru sustava za trgovanje emisijama.

| (15) | Kako bi se u slučaju budućih sporazuma iz CBAM-a isključile treće zemlje ili državna područja koja su potpuno integrirana u sustav EU-a za trgovanje emisijama ili su s njim povezana, ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. UFEU-a o izmjeni popisa zemalja iz Priloga II. S druge strane, te bi treće zemlje ili državna područja trebalo ukloniti s popisa u Prilogu II. i na njih bi se trebao primjenjivati CBAM ako za robu izvezenu u Uniju ne provode stvarnu naplatu cijene u okviru sustava za trgovanje emisijama.
  Komisija će pratiti i rješavati moguće primjene praksa izbjegavanja mjera u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se u slučaju budućih sporazuma iz CBAM-a isključile treće zemlje ili državna područja koja su potpuno integrirana u sustav EU-a za trgovanje emisijama ili su s njim povezana, ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. UFEU-a o izmjeni popisa zemalja iz Priloga II. S druge strane, te bi treće zemlje ili državna područja trebalo ukloniti s popisa u Prilogu II. i na njih bi se trebao primjenjivati CBAM ako za robu izvezenu u Uniju ne provode stvarnu naplatu cijene u okviru sustava za trgovanje emisijama.
  Komisija će pratiti i rješavati moguće primjene praksa izbjegavanja mjera u trećim zemljama.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | Kako bi se osiguralo da se zelena tranzicija u najudaljenijim regijama odvija uz socijalnu i teritorijalnu koheziju, prije isteka prijelaznog razdoblja trebalo bi provesti procjenu učinka o mogućim gospodarskim i socijalnim učincima specifičnima za te regije. Komisija bi trebala osigurati da se poštuju odredbe iz članka 349. UFEU-a i predložiti prikladne mjere za najudaljenije regije u okviru provođenja CBAM-a, posebno zbog toga što postoje carinske i fiskalne odredbe koje se izričito primjenjuju na najudaljenije regije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

Kako bi se osiguralo da se zelena tranzicija u najudaljenijim regijama odvija uz socijalnu i teritorijalnu koheziju, prije isteka prijelaznog razdoblja trebalo bi provesti procjenu učinka o mogućim gospodarskim i socijalnim učincima specifičnima za te regije. Komisija bi trebala osigurati da se poštuju odredbe iz članka 349. UFEU-a i predložiti prikladne mjere za najudaljenije regije u okviru provođenja CBAM-a, posebno zbog toga što postoje carinske i fiskalne odredbe koje se izričito primjenjuju na najudaljenije regije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Emisije stakleničkih plinova koje će se regulirati CBAM-om trebale bi odgovarati emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Prilogom I. sustavu EU-a za trgovanje emisijama iz Direktive 2003/87/EZ, odnosno ugljikovu dioksidu (CO2) te prema potrebi dušikovu oksidu (N2O) i perfluorougljicima (PFC-i). CBAM bi
  se u početku
  trebao primjenjivati na izravne emisije stakleničkih plinova nastale od trenutka proizvodnje robe do trenutka uvoza u carinsko područje Unije
  , a nakon isteka prijelaznog razdoblja i dodatne procjene
  i na neizravne emisije u skladu s područjem primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Emisije stakleničkih plinova koje će se regulirati CBAM-om trebale bi odgovarati emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Prilogom I. sustavu EU-a za trgovanje emisijama iz Direktive 2003/87/EZ, odnosno ugljikovu dioksidu (CO2) te prema potrebi dušikovu oksidu (N2O) i perfluorougljicima (PFC-i). CBAM bi
  se u početku
  trebao primjenjivati na izravne emisije stakleničkih plinova nastale od trenutka proizvodnje robe do trenutka uvoza u carinsko područje Unije
  , a nakon isteka prijelaznog razdoblja i dodatne procjene
  i na neizravne emisije u skladu s područjem primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama.

| (17) | Emisije stakleničkih plinova koje će se regulirati CBAM-om trebale bi odgovarati emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Prilogom I. sustavu EU-a za trgovanje emisijama iz Direktive 2003/87/EZ, odnosno ugljikovu dioksidu (CO2) te prema potrebi dušikovu oksidu (N2O) i perfluorougljicima (PFC-i). CBAM bi trebao
  odraziti buduće revizije sustava EU-a za trgovanje emisijama u pogledu regulacije emisija stakleničkih plinova. CBAM bi se trebao
  primjenjivati na izravne emisije stakleničkih plinova nastale od trenutka proizvodnje robe do trenutka uvoza u carinsko područje Unije i na neizravne emisije u skladu s područjem primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama.
  Dosljednost CBAM-a i sustava EU-a za trgovanje emisijama neophodna je za poštovanje načela WTO-a. |
| --- | --- |

(17)

Emisije stakleničkih plinova koje će se regulirati CBAM-om trebale bi odgovarati emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Prilogom I. sustavu EU-a za trgovanje emisijama iz Direktive 2003/87/EZ, odnosno ugljikovu dioksidu (CO2) te prema potrebi dušikovu oksidu (N2O) i perfluorougljicima (PFC-i). CBAM bi trebao
  odraziti buduće revizije sustava EU-a za trgovanje emisijama u pogledu regulacije emisija stakleničkih plinova. CBAM bi se trebao
  primjenjivati na izravne emisije stakleničkih plinova nastale od trenutka proizvodnje robe do trenutka uvoza u carinsko područje Unije i na neizravne emisije u skladu s područjem primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama.
  Dosljednost CBAM-a i sustava EU-a za trgovanje emisijama neophodna je za poštovanje načela WTO-a.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Međutim, iako se u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama utvrđuje apsolutna gornja granica emisija stakleničkih plinova iz djelatnosti obuhvaćenih njegovim područjem primjene i omogućuje se trgovanje emisijskim jedinicama (sustav određivanja gornjih granica emisija i trgovanja emisijama), u okviru CBAM-a ne bi trebalo uvoditi količinska ograničenja uvoza kako se ne bi ograničavali trgovinski tokovi. Nadalje, premda se sustav EU-a za trgovanje emisijama primjenjuje na postrojenja koja se nalaze u Uniji, CBAM bi se trebao primjenjivati na određenu robu koja se uvozi u carinsko područje Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Međutim, iako se u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama utvrđuje apsolutna gornja granica emisija stakleničkih plinova iz djelatnosti obuhvaćenih njegovim područjem primjene i omogućuje se trgovanje emisijskim jedinicama (sustav određivanja gornjih granica emisija i trgovanja emisijama), u okviru CBAM-a ne bi trebalo uvoditi količinska ograničenja uvoza kako se ne bi ograničavali trgovinski tokovi. Nadalje, premda se sustav EU-a za trgovanje emisijama primjenjuje na postrojenja koja se nalaze u Uniji, CBAM bi se trebao primjenjivati na određenu robu koja se uvozi u carinsko područje Unije.

| (19) | Međutim, iako se u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama utvrđuje apsolutna gornja granica emisija stakleničkih plinova iz djelatnosti obuhvaćenih njegovim područjem primjene i omogućuje se trgovanje emisijskim jedinicama (sustav određivanja gornjih granica emisija i trgovanja emisijama), u okviru CBAM-a ne bi trebalo uvoditi količinska ograničenja uvoza kako se ne bi ograničavali
  ili narušili
  trgovinski tokovi. Nadalje, premda se sustav EU-a za trgovanje emisijama primjenjuje na postrojenja koja se nalaze u Uniji, CBAM bi se trebao primjenjivati na određenu robu koja se uvozi u carinsko područje Unije
  kako bi se osigurali jednaki uvjeti i spriječio rizik od istjecanja ugljika uz poštovanje pravila WTO-a
  . |
| --- | --- |

(19)

Međutim, iako se u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama utvrđuje apsolutna gornja granica emisija stakleničkih plinova iz djelatnosti obuhvaćenih njegovim područjem primjene i omogućuje se trgovanje emisijskim jedinicama (sustav određivanja gornjih granica emisija i trgovanja emisijama), u okviru CBAM-a ne bi trebalo uvoditi količinska ograničenja uvoza kako se ne bi ograničavali
  ili narušili
  trgovinski tokovi. Nadalje, premda se sustav EU-a za trgovanje emisijama primjenjuje na postrojenja koja se nalaze u Uniji, CBAM bi se trebao primjenjivati na određenu robu koja se uvozi u carinsko područje Unije
  kako bi se osigurali jednaki uvjeti i spriječio rizik od istjecanja ugljika uz poštovanje pravila WTO-a
  .

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Sustav CBAM-a ima određene posebne značajke u odnosu na sustav EU-a za trgovanje emisijama, među ostalim značajke povezane s izračunom cijene certifikata o CBAM-u, mogućnostima trgovanja certifikatima i njihovom valjanošću tijekom vremena. Te su značajke uvedene zbog potrebe da se očuva djelotvornost CBAM-a kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika tijekom vremena i kako upravljanje sustavom ne bi dovelo do pretjeranog opterećenja u smislu obveza koje se određuju operatorima i resursa za upravljanje, te kako bi se ujedno očuvala jednaka razina fleksibilnosti dostupna operatorima u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Sustav CBAM-a ima određene posebne značajke u odnosu na sustav EU-a za trgovanje emisijama, među ostalim značajke povezane s izračunom cijene certifikata o CBAM-u, mogućnostima trgovanja certifikatima i njihovom valjanošću tijekom vremena. Te su značajke uvedene zbog potrebe da se očuva djelotvornost CBAM-a kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika tijekom vremena i kako upravljanje sustavom ne bi dovelo do pretjeranog opterećenja u smislu obveza koje se određuju operatorima i resursa za upravljanje, te kako bi se ujedno očuvala jednaka razina fleksibilnosti dostupna operatorima u sustavu EU-a za trgovanje emisijama.

| (20) | Sustav CBAM-a ima određene posebne značajke u odnosu na sustav EU-a za trgovanje emisijama, među ostalim značajke povezane s izračunom cijene certifikata o CBAM-u, mogućnostima trgovanja certifikatima i njihovom valjanošću tijekom vremena. Te su značajke uvedene zbog potrebe da se očuva djelotvornost CBAM-a kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika tijekom vremena i kako upravljanje sustavom ne bi dovelo do pretjeranog opterećenja u smislu obveza koje se određuju operatorima
  , posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima),
  i resursa za upravljanje, te kako bi se ujedno očuvala jednaka razina fleksibilnosti dostupna operatorima u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. |
| --- | --- |

(20)

Sustav CBAM-a ima određene posebne značajke u odnosu na sustav EU-a za trgovanje emisijama, među ostalim značajke povezane s izračunom cijene certifikata o CBAM-u, mogućnostima trgovanja certifikatima i njihovom valjanošću tijekom vremena. Te su značajke uvedene zbog potrebe da se očuva djelotvornost CBAM-a kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika tijekom vremena i kako upravljanje sustavom ne bi dovelo do pretjeranog opterećenja u smislu obveza koje se određuju operatorima
  , posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima),
  i resursa za upravljanje, te kako bi se ujedno očuvala jednaka razina fleksibilnosti dostupna operatorima u sustavu EU-a za trgovanje emisijama.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi se očuvala njegova djelotvornost kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika, CBAM bi trebao vjerno odražavati cijenu iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Iako se na tržištu sustava EU-a za trgovanje emisijama cijena emisijskih jedinica određuje na dražbama, cijena certifikata o CBAM-u trebala bi objektivno odražavati cijenu s takvih dražbi na temelju prosječnih vrijednosti koje se izračunavaju svakog tjedna. Takve prosječne tjedne cijene vjerno odražavaju fluktuacije cijena u sustavu EU-a za trgovanje emisijama i razumno omogućuju da uvoznici ostvare korist od promjena cijena u tom sustavu, a upravna tijela istodobno mogu i dalje jednostavno upravljati sustavom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Kako bi se očuvala njegova djelotvornost kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika, CBAM bi trebao vjerno odražavati cijenu iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Iako se na tržištu sustava EU-a za trgovanje emisijama cijena emisijskih jedinica određuje na dražbama, cijena certifikata o CBAM-u trebala bi objektivno odražavati cijenu s takvih dražbi na temelju prosječnih vrijednosti koje se izračunavaju svakog tjedna. Takve prosječne tjedne cijene vjerno odražavaju fluktuacije cijena u sustavu EU-a za trgovanje emisijama i razumno omogućuju da uvoznici ostvare korist od promjena cijena u tom sustavu, a upravna tijela istodobno mogu i dalje jednostavno upravljati sustavom.

| (21) | Kako bi se očuvala njegova djelotvornost kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika
  i ostvarila usklađenost s pravilima WTO-a
  , CBAM bi trebao vjerno odražavati cijenu iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Iako se na tržištu sustava EU-a za trgovanje emisijama cijena emisijskih jedinica određuje na dražbama, cijena certifikata o CBAM-u trebala bi objektivno odražavati cijenu s takvih dražbi na temelju prosječnih vrijednosti koje se izračunavaju svakog tjedna. Takve prosječne tjedne cijene vjerno odražavaju fluktuacije cijena u sustavu EU-a za trgovanje emisijama i razumno omogućuju da uvoznici ostvare korist od promjena cijena u tom sustavu, a upravna tijela istodobno mogu i dalje jednostavno upravljati sustavom. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se očuvala njegova djelotvornost kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika
  i ostvarila usklađenost s pravilima WTO-a
  , CBAM bi trebao vjerno odražavati cijenu iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Iako se na tržištu sustava EU-a za trgovanje emisijama cijena emisijskih jedinica određuje na dražbama, cijena certifikata o CBAM-u trebala bi objektivno odražavati cijenu s takvih dražbi na temelju prosječnih vrijednosti koje se izračunavaju svakog tjedna. Takve prosječne tjedne cijene vjerno odražavaju fluktuacije cijena u sustavu EU-a za trgovanje emisijama i razumno omogućuju da uvoznici ostvare korist od promjena cijena u tom sustavu, a upravna tijela istodobno mogu i dalje jednostavno upravljati sustavom.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | S obzirom na to da se CBAM primjenjuje na uvoz robe u carinsko područje Unije, a ne na postrojenja, u okviru režima CBAM-a trebale bi se primjenjivati i određene prilagodbe i pojednostavnjenja. Jedno od tih pojednostavnjenja trebalo bi se odnositi na sustav deklaracija u okviru kojeg bi uvoznici trebali prijavljivati ukupne verificirane emisije stakleničkih plinova ugrađene u robu uvezenu određene kalendarske godine. Trebalo bi primijeniti i drukčiji vremenski okvir u odnosu na ciklus ispunjenja obveza za sustav EU-a za trgovanje emisijama kako bi se izbjegla moguća uska grla koja proizlaze iz obveza akreditiranih verifikatora u skladu s ovom Uredbom i sustavom EU-a za trgovanje emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

S obzirom na to da se CBAM primjenjuje na uvoz robe u carinsko područje Unije, a ne na postrojenja, u okviru režima CBAM-a trebale bi se primjenjivati i određene prilagodbe i pojednostavnjenja. Jedno od tih pojednostavnjenja trebalo bi se odnositi na sustav deklaracija u okviru kojeg bi uvoznici trebali prijavljivati ukupne verificirane emisije stakleničkih plinova ugrađene u robu uvezenu određene kalendarske godine. Trebalo bi primijeniti i drukčiji vremenski okvir u odnosu na ciklus ispunjenja obveza za sustav EU-a za trgovanje emisijama kako bi se izbjegla moguća uska grla koja proizlaze iz obveza akreditiranih verifikatora u skladu s ovom Uredbom i sustavom EU-a za trgovanje emisijama.

| (23) | S obzirom na to da se CBAM primjenjuje na uvoz robe u carinsko područje Unije, a ne na postrojenja, u okviru režima CBAM-a trebale bi se primjenjivati i određene prilagodbe i pojednostavnjenja. Jedno od tih pojednostavnjenja trebalo bi se odnositi na
  jednostavan i pristupačan
  sustav deklaracija u okviru kojeg bi uvoznici trebali prijavljivati ukupne verificirane emisije stakleničkih plinova ugrađene u robu uvezenu određene kalendarske godine. Trebalo bi primijeniti i drukčiji vremenski okvir u odnosu na ciklus ispunjenja obveza za sustav EU-a za trgovanje emisijama kako bi se izbjegla moguća uska grla koja proizlaze iz obveza akreditiranih verifikatora u skladu s ovom Uredbom i sustavom EU-a za trgovanje emisijama. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na to da se CBAM primjenjuje na uvoz robe u carinsko područje Unije, a ne na postrojenja, u okviru režima CBAM-a trebale bi se primjenjivati i određene prilagodbe i pojednostavnjenja. Jedno od tih pojednostavnjenja trebalo bi se odnositi na
  jednostavan i pristupačan
  sustav deklaracija u okviru kojeg bi uvoznici trebali prijavljivati ukupne verificirane emisije stakleničkih plinova ugrađene u robu uvezenu određene kalendarske godine. Trebalo bi primijeniti i drukčiji vremenski okvir u odnosu na ciklus ispunjenja obveza za sustav EU-a za trgovanje emisijama kako bi se izbjegla moguća uska grla koja proizlaze iz obveza akreditiranih verifikatora u skladu s ovom Uredbom i sustavom EU-a za trgovanje emisijama.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.a) | Zbog jedinstvene prirode CBAM-a i potrebe za bliskom suradnjom na razini Unije, trebalo bi osnovati tijelo za CBAM kako bi se propisno provela i nadzirala ova Uredba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.a)

Zbog jedinstvene prirode CBAM-a i potrebe za bliskom suradnjom na razini Unije, trebalo bi osnovati tijelo za CBAM kako bi se propisno provela i nadzirala ova Uredba.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Kad je riječ o sankcijama, u slučaju povrede ove Uredbe
  države članice
  trebale
  bi primjenjivati
  kazne
  i osigurati
  da se one provode
  . Iznos
  tih
  kazni trebao bi biti
  jednak kaznama koje se trenutačno primjenjuju u Uniji u slučaju povrede sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s člankom 16. stavcima 3. i 4. Direktive 2003/87/EZ
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Kad je riječ o sankcijama, u slučaju povrede ove Uredbe
  države članice
  trebale
  bi primjenjivati
  kazne
  i osigurati
  da se one provode
  . Iznos
  tih
  kazni trebao bi biti
  jednak kaznama koje se trenutačno primjenjuju u Uniji u slučaju povrede sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s člankom 16. stavcima 3. i 4. Direktive 2003/87/EZ
  .

| (24) | Tijelo za CBAM i carinska tijela trebali bi pažljivo osmisliti i nadzirati CBAM kako bi se, među ostalim, spriječile, utvrdile i sankcionirale sve vrste prakse izbjegavanja mjera, uključujući zlouporabu ili prijevaru. Tijelo za CBAM i
  države članice
  , u skladu sa svojim nacionalnim pravom, trebali
  bi primjenjivati
  administrativne ili kaznene sankcije za kršenja ove Uredbe
  i osigurati
  njihovu provedbu
  . Iznos kazni
  za ovlaštene deklarante koji do 31. svibnja svake godine ne predaju onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara emisijama ugrađenima u robu uvezenu tijekom prethodne godine ili nadležnom tijelu za CBAM dostave lažne informacije o ugrađenim emisijama kako bi se prema njima povoljnije postupalo
  trebao bi biti
  tri puta veći od prosječne cijene certifikata o CBAM-u u prethodnoj godini za svaki certifikat o CBAM-u koji ovlašteni deklarant nije predao u skladu s
  člankom
  22. Plaćanje kazne ne bi smjelo osloboditi ovlaštenog deklaranta od obveze predaje preostalih certifikata o CBAM-u tijelu za CBAM
  . |
| --- | --- |

(24)

Tijelo za CBAM i carinska tijela trebali bi pažljivo osmisliti i nadzirati CBAM kako bi se, među ostalim, spriječile, utvrdile i sankcionirale sve vrste prakse izbjegavanja mjera, uključujući zlouporabu ili prijevaru. Tijelo za CBAM i
  države članice
  , u skladu sa svojim nacionalnim pravom, trebali
  bi primjenjivati
  administrativne ili kaznene sankcije za kršenja ove Uredbe
  i osigurati
  njihovu provedbu
  . Iznos kazni
  za ovlaštene deklarante koji do 31. svibnja svake godine ne predaju onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara emisijama ugrađenima u robu uvezenu tijekom prethodne godine ili nadležnom tijelu za CBAM dostave lažne informacije o ugrađenim emisijama kako bi se prema njima povoljnije postupalo
  trebao bi biti
  tri puta veći od prosječne cijene certifikata o CBAM-u u prethodnoj godini za svaki certifikat o CBAM-u koji ovlašteni deklarant nije predao u skladu s
  člankom
  22. Plaćanje kazne ne bi smjelo osloboditi ovlaštenog deklaranta od obveze predaje preostalih certifikata o CBAM-u tijelu za CBAM
  .

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Opseg proizvoda obuhvaćenih CBAM-om trebao bi odražavati djelatnosti obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama jer se taj sustav temelji na kvantitativnim i kvalitativnim kriterijima povezanima s okolišnim ciljem Direktive 2003/87/EZ te je najopsežniji sustav za regulaciju emisija stakleničkih plinova u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Opseg proizvoda obuhvaćenih CBAM-om trebao bi odražavati djelatnosti obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama jer se taj sustav temelji na kvantitativnim i kvalitativnim kriterijima povezanima s okolišnim ciljem Direktive 2003/87/EZ te je najopsežniji sustav za regulaciju emisija stakleničkih plinova u Uniji.

| (26) | Opseg proizvoda obuhvaćenih CBAM-om trebao bi odražavati djelatnosti obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama jer se taj sustav temelji na kvantitativnim i kvalitativnim kriterijima povezanima s okolišnim ciljem Direktive 2003/87/EZ te je najopsežniji sustav za regulaciju emisija stakleničkih plinova u Uniji.
  Komisija bi trebala utvrditi vremenski okvir za postupno uključivanje sve robe iz sektora obuhvaćenih Direktivom 2003/87/EZ do 1. siječnja 2030. Prednost bi trebalo dati robi koja je najviše izložena istjecanju ugljika i s najvećim emisijama ugljika. |
| --- | --- |

(26)

Opseg proizvoda obuhvaćenih CBAM-om trebao bi odražavati djelatnosti obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama jer se taj sustav temelji na kvantitativnim i kvalitativnim kriterijima povezanima s okolišnim ciljem Direktive 2003/87/EZ te je najopsežniji sustav za regulaciju emisija stakleničkih plinova u Uniji.
  Komisija bi trebala utvrditi vremenski okvir za postupno uključivanje sve robe iz sektora obuhvaćenih Direktivom 2003/87/EZ do 1. siječnja 2030. Prednost bi trebalo dati robi koja je najviše izložena istjecanju ugljika i s najvećim emisijama ugljika.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Robu iz ove Uredbe trebalo bi odabrati nakon pažljive analize njezine važnosti u smislu kumuliranih emisija stakleničkih plinova i rizika od istjecanja ugljika u odgovarajućim sektorima sustava EU-a za trgovanje emisijama, a ujedno bi trebalo ograničiti složenost i administrativno opterećenje. Pri stvarnom odabiru posebno bi trebalo uzeti u obzir osnovne materijale i osnovne proizvode obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama kako bi se osigurao ravnopravan položaj energetski intenzivnih proizvoda uvezenih u Uniju i proizvoda iz EU-a u smislu određivanja cijene ugljika u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama te kako bi se ublažio rizik od istjecanja ugljika. Ostali relevantni kriteriji za suženje odabira trebali bi biti sljedeći: prvo, važnost sektora u smislu emisija, odnosno je li sektor jedan od najvećih ukupnih izvora emisija stakleničkih plinova, drugo, izloženost sektora velikom riziku od istjecanja ugljika, kako je definiran u skladu s Direktivom 2003/87/EZ; treće, potreba za uravnoteženjem širokog opsega u smislu emisija stakleničkih plinova te ograničavanja složenosti i administrativnog opterećenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Robu iz ove Uredbe trebalo bi odabrati nakon pažljive analize njezine važnosti u smislu kumuliranih emisija stakleničkih plinova i rizika od istjecanja ugljika u odgovarajućim sektorima sustava EU-a za trgovanje emisijama, a ujedno bi trebalo ograničiti složenost i administrativno opterećenje. Pri stvarnom odabiru posebno bi trebalo uzeti u obzir osnovne materijale i osnovne proizvode obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama kako bi se osigurao ravnopravan položaj energetski intenzivnih proizvoda uvezenih u Uniju i proizvoda iz EU-a u smislu određivanja cijene ugljika u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama te kako bi se ublažio rizik od istjecanja ugljika. Ostali relevantni kriteriji za suženje odabira trebali bi biti sljedeći: prvo, važnost sektora u smislu emisija, odnosno je li sektor jedan od najvećih ukupnih izvora emisija stakleničkih plinova, drugo, izloženost sektora velikom riziku od istjecanja ugljika, kako je definiran u skladu s Direktivom 2003/87/EZ; treće, potreba za uravnoteženjem širokog opsega u smislu emisija stakleničkih plinova te ograničavanja složenosti i administrativnog opterećenja.

| (29) | Robu iz ove Uredbe trebalo bi odabrati nakon pažljive analize njezine važnosti u smislu kumuliranih emisija stakleničkih plinova i rizika od istjecanja ugljika u odgovarajućim sektorima sustava EU-a za trgovanje emisijama, a ujedno bi trebalo ograničiti složenost i administrativno opterećenje
  za industrije, trgovačka društva te srednja i mala poduzeća Unije
  . Pri stvarnom odabiru posebno bi trebalo uzeti u obzir osnovne materijale i osnovne proizvode obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama kako bi se osigurao ravnopravan položaj energetski intenzivnih proizvoda uvezenih u Uniju i proizvoda iz EU-a u smislu određivanja cijene ugljika u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama te kako bi se ublažio rizik od istjecanja ugljika. Ostali relevantni kriteriji za suženje odabira trebali bi biti sljedeći: prvo, važnost sektora u smislu emisija, odnosno je li sektor jedan od najvećih ukupnih izvora emisija stakleničkih plinova, drugo, izloženost sektora velikom riziku od istjecanja ugljika, kako je definiran u skladu s Direktivom 2003/87/EZ; treće, potreba za uravnoteženjem širokog opsega u smislu emisija stakleničkih plinova te ograničavanja složenosti i administrativnog opterećenja.
  Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti i sprječavanju rizika od narušavanja tržišta između različitih sektora obuhvaćenih CBAM-om. |
| --- | --- |

(29)

Robu iz ove Uredbe trebalo bi odabrati nakon pažljive analize njezine važnosti u smislu kumuliranih emisija stakleničkih plinova i rizika od istjecanja ugljika u odgovarajućim sektorima sustava EU-a za trgovanje emisijama, a ujedno bi trebalo ograničiti složenost i administrativno opterećenje
  za industrije, trgovačka društva te srednja i mala poduzeća Unije
  . Pri stvarnom odabiru posebno bi trebalo uzeti u obzir osnovne materijale i osnovne proizvode obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama kako bi se osigurao ravnopravan položaj energetski intenzivnih proizvoda uvezenih u Uniju i proizvoda iz EU-a u smislu određivanja cijene ugljika u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama te kako bi se ublažio rizik od istjecanja ugljika. Ostali relevantni kriteriji za suženje odabira trebali bi biti sljedeći: prvo, važnost sektora u smislu emisija, odnosno je li sektor jedan od najvećih ukupnih izvora emisija stakleničkih plinova, drugo, izloženost sektora velikom riziku od istjecanja ugljika, kako je definiran u skladu s Direktivom 2003/87/EZ; treće, potreba za uravnoteženjem širokog opsega u smislu emisija stakleničkih plinova te ograničavanja složenosti i administrativnog opterećenja.
  Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti i sprječavanju rizika od narušavanja tržišta između različitih sektora obuhvaćenih CBAM-om.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Primjena prvog kriterija omogućuje navođenje sljedećih industrijskih sektora u smislu kumuliranih emisija: željezo i čelik, rafinerije, cement, organske osnovne kemikalije i gnojiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Primjena prvog kriterija omogućuje navođenje sljedećih industrijskih sektora u smislu kumuliranih emisija: željezo i čelik, rafinerije, cement, organske osnovne kemikalije i gnojiva.

| (30) | Primjena prvog kriterija omogućuje navođenje sljedećih industrijskih sektora u smislu kumuliranih emisija: željezo i čelik, rafinerije, cement,
  aluminij,
  organske osnovne kemikalije,
  vodik, polimeri
  i gnojiva. |
| --- | --- |

(30)

Primjena prvog kriterija omogućuje navođenje sljedećih industrijskih sektora u smislu kumuliranih emisija: željezo i čelik, rafinerije, cement,
  aluminij,
  organske osnovne kemikalije,
  vodik, polimeri
  i gnojiva.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Konkretno, organske kemikalije nisu obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe zbog tehničkih ograničenja koja onemogućuju jasno definiranje ugrađenih emisija uvezene robe. Referentna je vrijednost primjenjiva na tu robu u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama osnovni parametar, na temelju kojeg nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije ugrađene u pojedinačnu uvezenu robu. Za usmjereniju dodjelu organskim kemikalijama bit će potrebni više podataka i analiza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Konkretno, organske kemikalije nisu obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe zbog tehničkih ograničenja koja onemogućuju jasno definiranje ugrađenih emisija uvezene robe. Referentna je vrijednost primjenjiva na tu robu u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama osnovni parametar, na temelju kojeg nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije ugrađene u pojedinačnu uvezenu robu. Za usmjereniju dodjelu organskim kemikalijama bit će potrebni više podataka i analiza.

Briše se.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Slična
  se tehnička ograničenja primjenjuju na rafinerijske proizvode za koje pojedinačnim izlaznim proizvodima nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije stakleničkih plinova. Međutim, relevantna referentna vrijednost u sustavu EU-a za trgovanje emisijama ne odnosi se izravno na određene proizvode, kao što su benzin, dizel ili kerozin, nego na sve rafinerijske proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Slična
  se tehnička ograničenja primjenjuju na rafinerijske proizvode za koje pojedinačnim izlaznim proizvodima nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije stakleničkih plinova. Međutim, relevantna referentna vrijednost u sustavu EU-a za trgovanje emisijama ne odnosi se izravno na određene proizvode, kao što su benzin, dizel ili kerozin, nego na sve rafinerijske proizvode.

| (33) | Neka
  se tehnička ograničenja primjenjuju na rafinerijske proizvode za koje pojedinačnim izlaznim proizvodima nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije stakleničkih plinova. Međutim, relevantna referentna vrijednost u sustavu EU-a za trgovanje emisijama ne odnosi se izravno na određene proizvode, kao što su benzin, dizel ili kerozin, nego na sve rafinerijske proizvode.
  Kako bi se pravodobno proširilo područje primjene ove Uredbe, Komisija bi trebala izraditi pravednu metodologiju za izračun ugrađenih emisija iz rafinerijskih proizvoda prije kraja prijelazne faze. |
| --- | --- |

(33)

Neka
  se tehnička ograničenja primjenjuju na rafinerijske proizvode za koje pojedinačnim izlaznim proizvodima nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije stakleničkih plinova. Međutim, relevantna referentna vrijednost u sustavu EU-a za trgovanje emisijama ne odnosi se izravno na određene proizvode, kao što su benzin, dizel ili kerozin, nego na sve rafinerijske proizvode.
  Kako bi se pravodobno proširilo područje primjene ove Uredbe, Komisija bi trebala izraditi pravednu metodologiju za izračun ugrađenih emisija iz rafinerijskih proizvoda prije kraja prijelazne faze.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Međutim,
  proizvode od aluminija trebalo bi uključiti u CBAM jer su izrazito izloženi istjecanju ugljika. Nadalje, u više industrijskih primjena oni izravno konkuriraju proizvodima od čelika zbog značajki koje su vrlo slične značajkama proizvoda od čelika. Uvrštenje aluminija relevantno je i zbog toga što bi se područje primjene CBAM-a
  u budućnosti moglo proširiti kako bi se njime obuhvatile
  i neizravne emisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Međutim,
  proizvode od aluminija trebalo bi uključiti u CBAM jer su izrazito izloženi istjecanju ugljika. Nadalje, u više industrijskih primjena oni izravno konkuriraju proizvodima od čelika zbog značajki koje su vrlo slične značajkama proizvoda od čelika. Uvrštenje aluminija relevantno je i zbog toga što bi se područje primjene CBAM-a
  u budućnosti moglo proširiti kako bi se njime obuhvatile
  i neizravne emisije.

| (34) | Proizvode od aluminija trebalo bi uključiti u CBAM jer su izrazito izloženi istjecanju ugljika. Nadalje, u više industrijskih primjena oni izravno konkuriraju proizvodima od čelika zbog značajki koje su vrlo slične značajkama proizvoda od čelika. Uvrštenje aluminija relevantno je i zbog toga što područje primjene CBAM-a
  obuhvaća
  i neizravne emisije. |
| --- | --- |

(34)

Proizvode od aluminija trebalo bi uključiti u CBAM jer su izrazito izloženi istjecanju ugljika. Nadalje, u više industrijskih primjena oni izravno konkuriraju proizvodima od čelika zbog značajki koje su vrlo slične značajkama proizvoda od čelika. Uvrštenje aluminija relevantno je i zbog toga što područje primjene CBAM-a
  obuhvaća
  i neizravne emisije.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | S druge strane, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na određene proizvode čija proizvodnja ne podrazumijeva visoke razine emisija, kao što su željezna lomljevina (oznaka KN 7204), feroslitine (oznaka KN 7202) i određena gnojiva (oznaka KN 3105 60 00). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

S druge strane, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na određene proizvode čija proizvodnja ne podrazumijeva visoke razine emisija, kao što su željezna lomljevina (oznaka KN 7204), feroslitine (oznaka KN 7202) i određena gnojiva (oznaka KN 3105 60 00).

| (36) | S druge strane, ova se Uredba
  u početnom razdoblju
  ne bi trebala primjenjivati na određene proizvode čija proizvodnja ne podrazumijeva visoke razine emisija, kao što su željezna lomljevina (oznaka KN 7204), feroslitine (oznaka KN 7202) i određena gnojiva (oznaka KN 3105 60 00). |
| --- | --- |

(36)

S druge strane, ova se Uredba
  u početnom razdoblju
  ne bi trebala primjenjivati na određene proizvode čija proizvodnja ne podrazumijeva visoke razine emisija, kao što su željezna lomljevina (oznaka KN 7204), feroslitine (oznaka KN 7202) i određena gnojiva (oznaka KN 3105 60 00).

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Ovlaštenom deklarantu trebalo bi omogućiti da zatraži smanjenje broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu s cijenom ugljika koja je za te emisije već plaćena u drugim jurisdikcijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Ovlaštenom deklarantu trebalo bi omogućiti da zatraži smanjenje broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu s cijenom ugljika koja je za te emisije već plaćena u drugim jurisdikcijama.

| (40) | Ovlaštenom deklarantu trebalo bi omogućiti da zatraži smanjenje broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu s 
  eksplicitnom
  cijenom ugljika koja je za te emisije već plaćena u drugim jurisdikcijama. |
| --- | --- |

(40)

Ovlaštenom deklarantu trebalo bi omogućiti da zatraži smanjenje broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu s 
  eksplicitnom
  cijenom ugljika koja je za te emisije već plaćena u drugim jurisdikcijama.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (45) | Zbog fizičkih svojstava električne energije kao proizvoda, posebno nemogućnosti praćenja stvarnog protoka elektrona, opravdan je nešto drukčiji oblik CBAM-a.
  Kao standardni pristup trebalo bi upotrebljavati zadane vrijednosti, a
  ovlašteni deklaranti trebali bi moći zatražiti da se njihove obveze u okviru CBAM-a izračunaju na temelju stvarnih emisija. Trgovina električnom energijom razlikuje se od trgovine drugom robom, posebno zato što se odvija u međupovezanim elektroenergetskim mrežama, na burzama električne energije i uz primjenu posebnih oblika trgovanja. Tržišno povezivanje strogo je reguliran oblik trgovine električnom energijom koji omogućuje agregiranje prodajnih i kupovnih ponuda u cijeloj Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45)

Zbog fizičkih svojstava električne energije kao proizvoda, posebno nemogućnosti praćenja stvarnog protoka elektrona, opravdan je nešto drukčiji oblik CBAM-a.
  Kao standardni pristup trebalo bi upotrebljavati zadane vrijednosti, a
  ovlašteni deklaranti trebali bi moći zatražiti da se njihove obveze u okviru CBAM-a izračunaju na temelju stvarnih emisija. Trgovina električnom energijom razlikuje se od trgovine drugom robom, posebno zato što se odvija u međupovezanim elektroenergetskim mrežama, na burzama električne energije i uz primjenu posebnih oblika trgovanja. Tržišno povezivanje strogo je reguliran oblik trgovine električnom energijom koji omogućuje agregiranje prodajnih i kupovnih ponuda u cijeloj Uniji.

| (45) | Zbog fizičkih svojstava električne energije kao proizvoda, posebno nemogućnosti praćenja stvarnog protoka elektrona, opravdan je nešto drukčiji oblik CBAM-a. Ovlašteni deklaranti trebali bi moći zatražiti da se njihove obveze u okviru CBAM-a izračunaju na temelju stvarnih
  verificiranih
  emisija.
  Zadane vrijednosti trebale bi se upotrebljavati samo ako podaci o stvarnim emisijama nisu dostupni
  . Trgovina električnom energijom razlikuje se od trgovine drugom robom, posebno zato što se odvija u međupovezanim elektroenergetskim mrežama, na burzama električne energije i uz primjenu posebnih oblika trgovanja. Tržišno povezivanje strogo je reguliran oblik trgovine električnom energijom koji omogućuje agregiranje prodajnih i kupovnih ponuda u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

(45)

Zbog fizičkih svojstava električne energije kao proizvoda, posebno nemogućnosti praćenja stvarnog protoka elektrona, opravdan je nešto drukčiji oblik CBAM-a. Ovlašteni deklaranti trebali bi moći zatražiti da se njihove obveze u okviru CBAM-a izračunaju na temelju stvarnih
  verificiranih
  emisija.
  Zadane vrijednosti trebale bi se upotrebljavati samo ako podaci o stvarnim emisijama nisu dostupni
  . Trgovina električnom energijom razlikuje se od trgovine drugom robom, posebno zato što se odvija u međupovezanim elektroenergetskim mrežama, na burzama električne energije i uz primjenu posebnih oblika trgovanja. Tržišno povezivanje strogo je reguliran oblik trgovine električnom energijom koji omogućuje agregiranje prodajnih i kupovnih ponuda u cijeloj Uniji.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (46.a) | Trebalo bi zabraniti sve prakse izbjegavanja mjera kako bi se smanjio rizik od istjecanja ugljika i osigurali jednaki uvjeti za industriju Unije. Komisija bi trebala ocijeniti rizik od praksi izbjegavanja mjera u svim sektorima iz Priloga I., posebno vjerojatnost prekrcaja, promjena strukture trgovine prema proizvodima na kraju proizvodnog lanca, miješanja resursa, apsorpcije troškova, manipulacije podataka o emisijama, pogrešnog označavanja proizvoda i neznatnih modifikacija proizvoda kako bi proizvod koji se uvozi podlijegao drugačijoj oznaci kombinirane nomenklature (KN). Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata za jačanje mjera za sprječavanje praksi izbjegavanja mjera, ako je to potrebno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46.a)

Trebalo bi zabraniti sve prakse izbjegavanja mjera kako bi se smanjio rizik od istjecanja ugljika i osigurali jednaki uvjeti za industriju Unije. Komisija bi trebala ocijeniti rizik od praksi izbjegavanja mjera u svim sektorima iz Priloga I., posebno vjerojatnost prekrcaja, promjena strukture trgovine prema proizvodima na kraju proizvodnog lanca, miješanja resursa, apsorpcije troškova, manipulacije podataka o emisijama, pogrešnog označavanja proizvoda i neznatnih modifikacija proizvoda kako bi proizvod koji se uvozi podlijegao drugačijoj oznaci kombinirane nomenklature (KN). Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata za jačanje mjera za sprječavanje praksi izbjegavanja mjera, ako je to potrebno.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Nakon što se u okviru tržišnog povezivanja treće zemlje usko integriraju u Unijino tržište električne energije, trebalo bi pronaći tehnička rješenja za primjenu CBAM-a na električnu energiju koja se iz tih zemalja izvozi u carinsko područje Unije. Ako nije moguće pronaći tehnička rješenja, tržišno povezane treće zemlje trebale bi najkasnije do 2030. imati pravo na vremenski ograničeno izuzeće od CBAM-a isključivo u pogledu izvoza električne energije i ako ispunjavaju određene uvjete. Međutim, te treće zemlje trebale bi izraditi plan djelovanja i obvezati se na provedbu mehanizma za određivanje cijene ugljika kojim se predviđa jednaka cijena kao u sustavu EU-a za trgovanje emisijama te bi se trebale obvezati na postizanje ugljične neutralnosti do 2050., kao i na usklađivanje sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, klime, tržišnog natjecanja i energije. To bi izuzeće trebalo povući u bilo kojem trenutku ako postoje razlozi za sumnju da predmetna zemlja ne ispunjava svoje obveze ili do 2030. nije donijela sustav za trgovanje emisijama istovjetan sustavu EU-a za trgovanje emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Nakon što se u okviru tržišnog povezivanja treće zemlje usko integriraju u Unijino tržište električne energije, trebalo bi pronaći tehnička rješenja za primjenu CBAM-a na električnu energiju koja se iz tih zemalja izvozi u carinsko područje Unije. Ako nije moguće pronaći tehnička rješenja, tržišno povezane treće zemlje trebale bi najkasnije do 2030. imati pravo na vremenski ograničeno izuzeće od CBAM-a isključivo u pogledu izvoza električne energije i ako ispunjavaju određene uvjete. Međutim, te treće zemlje trebale bi izraditi plan djelovanja i obvezati se na provedbu mehanizma za određivanje cijene ugljika kojim se predviđa jednaka cijena kao u sustavu EU-a za trgovanje emisijama te bi se trebale obvezati na postizanje ugljične neutralnosti do 2050., kao i na usklađivanje sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, klime, tržišnog natjecanja i energije. To bi izuzeće trebalo povući u bilo kojem trenutku ako postoje razlozi za sumnju da predmetna zemlja ne ispunjava svoje obveze ili do 2030. nije donijela sustav za trgovanje emisijama istovjetan sustavu EU-a za trgovanje emisijama.

| (49) | Nakon što se u okviru tržišnog povezivanja treće zemlje usko integriraju u Unijino tržište električne energije, trebalo bi pronaći tehnička rješenja za primjenu CBAM-a na električnu energiju koja se iz tih zemalja izvozi u carinsko područje Unije. Ako nije moguće pronaći tehnička rješenja, tržišno povezane treće zemlje trebale bi najkasnije do 2030. imati pravo na vremenski ograničeno izuzeće od CBAM-a isključivo u pogledu izvoza električne energije i ako ispunjavaju određene uvjete. Međutim, te treće zemlje trebale bi izraditi plan djelovanja i obvezati se na provedbu mehanizma za
  eksplicitno
  određivanje cijene ugljika kojim se predviđa jednaka cijena kao u sustavu EU-a za trgovanje emisijama te bi se trebale obvezati na postizanje ugljične neutralnosti
  najkasnije
  do 2050., kao i na usklađivanje sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, klime, tržišnog natjecanja i energije. To bi izuzeće trebalo povući u bilo kojem trenutku ako postoje razlozi za sumnju da predmetna zemlja ne ispunjava svoje obveze ili do 2030. nije donijela sustav za trgovanje emisijama istovjetan sustavu EU-a za trgovanje emisijama. |
| --- | --- |

(49)

Nakon što se u okviru tržišnog povezivanja treće zemlje usko integriraju u Unijino tržište električne energije, trebalo bi pronaći tehnička rješenja za primjenu CBAM-a na električnu energiju koja se iz tih zemalja izvozi u carinsko područje Unije. Ako nije moguće pronaći tehnička rješenja, tržišno povezane treće zemlje trebale bi najkasnije do 2030. imati pravo na vremenski ograničeno izuzeće od CBAM-a isključivo u pogledu izvoza električne energije i ako ispunjavaju određene uvjete. Međutim, te treće zemlje trebale bi izraditi plan djelovanja i obvezati se na provedbu mehanizma za
  eksplicitno
  određivanje cijene ugljika kojim se predviđa jednaka cijena kao u sustavu EU-a za trgovanje emisijama te bi se trebale obvezati na postizanje ugljične neutralnosti
  najkasnije
  do 2050., kao i na usklađivanje sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, klime, tržišnog natjecanja i energije. To bi izuzeće trebalo povući u bilo kojem trenutku ako postoje razlozi za sumnju da predmetna zemlja ne ispunjava svoje obveze ili do 2030. nije donijela sustav za trgovanje emisijama istovjetan sustavu EU-a za trgovanje emisijama.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (51) | Kako bi se olakšalo i osiguralo pravilno funkcioniranje CBAM-a, Komisija bi nadležna tijela odgovorna za primjenu ove Uredbe trebala poduprijeti pri izvršavanju obveza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51)

Kako bi se olakšalo i osiguralo pravilno funkcioniranje CBAM-a, Komisija bi nadležna tijela odgovorna za primjenu ove Uredbe trebala poduprijeti pri izvršavanju obveza.

Briše se.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (51.a) | Potrebno je osigurati da stranke na koje utječu odluke tijela za CBAM imaju pristup potrebnim pravnim sredstvima. Stoga bi trebalo uspostaviti odgovarajući žalbeni mehanizam kako bi se odluke tijela za CBAM mogle pobijati pred Žalbenim odborom, protiv čijih je odluka moguće podnijeti tužbu Sudu Europske unije u skladu s UFEU-om. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51.a)

Potrebno je osigurati da stranke na koje utječu odluke tijela za CBAM imaju pristup potrebnim pravnim sredstvima. Stoga bi trebalo uspostaviti odgovarajući žalbeni mehanizam kako bi se odluke tijela za CBAM mogle pobijati pred Žalbenim odborom, protiv čijih je odluka moguće podnijeti tužbu Sudu Europske unije u skladu s UFEU-om.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 52.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (52) | Komisija bi
  do isteka prijelaznog razdoblja
  trebala
  ocijeniti
  primjenu ove Uredbe i o tome izvijestiti Europski parlament i Vijeće. Komisija bi se u 
  izvješću
  posebno trebala usredotočiti na mogućnosti za poboljšanje djelovanja u području klime kako bi se do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije. Komisija bi u okviru
  te
  evaluacije trebala pokrenuti prikupljanje informacija potrebnih za eventualno proširenje područja primjene
  na neizravne emisije i
  na drugu robu i usluge izložene riziku od istjecanja ugljika te za osmišljavanje metoda za izračun ugrađenih emisija na temelju metoda ekološkog otiska (47). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52)

Komisija bi
  do isteka prijelaznog razdoblja
  trebala
  ocijeniti
  primjenu ove Uredbe i o tome izvijestiti Europski parlament i Vijeće. Komisija bi se u 
  izvješću
  posebno trebala usredotočiti na mogućnosti za poboljšanje djelovanja u području klime kako bi se do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije. Komisija bi u okviru
  te
  evaluacije trebala pokrenuti prikupljanje informacija potrebnih za eventualno proširenje područja primjene
  na neizravne emisije i
  na drugu robu i usluge izložene riziku od istjecanja ugljika te za osmišljavanje metoda za izračun ugrađenih emisija na temelju metoda ekološkog otiska (47).

| (52) | Komisija bi trebala
  redovno
  ocjenjivati primjenu ove Uredbe i o tome izvijestiti Europski parlament i Vijeće. Komisija bi se u 
  izvješćima
  posebno trebala usredotočiti na mogućnosti za poboljšanje djelovanja u području klime kako bi se do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije. Komisija bi u okviru
  prve
  evaluacije trebala pokrenuti prikupljanje informacija potrebnih za eventualno
  dodatno
  proširenje područja primjene
  Priloga I.
  na drugu robu i usluge izložene riziku od istjecanja ugljika
  , kao što su proizvodi na kraju proizvodnog lanca,
  te za osmišljavanje metoda za izračun ugrađenih emisija na temelju metoda ekološkog otiska (47).
  Komisija bi se u naknadnim evaluacijama trebala usredotočiti na učinak na konkurentnost industrije Unije i industrije dalje u lancu, učinak na MSP-ove, moguće neproporcionalno administrativno opterećenje, moguće prakse izbjegavanja, narušavanje trgovinskih obrazaca i mogućnosti za poboljšanje djelovanja u području klime u cilju postizanja klimatski neutralne Unije do 2050. te bi tim evaluacijama po potrebi trebala priložiti zakonodavne prijedloge. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi trebala
  redovno
  ocjenjivati primjenu ove Uredbe i o tome izvijestiti Europski parlament i Vijeće. Komisija bi se u 
  izvješćima
  posebno trebala usredotočiti na mogućnosti za poboljšanje djelovanja u području klime kako bi se do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije. Komisija bi u okviru
  prve
  evaluacije trebala pokrenuti prikupljanje informacija potrebnih za eventualno
  dodatno
  proširenje područja primjene
  Priloga I.
  na drugu robu i usluge izložene riziku od istjecanja ugljika
  , kao što su proizvodi na kraju proizvodnog lanca,
  te za osmišljavanje metoda za izračun ugrađenih emisija na temelju metoda ekološkog otiska (47).
  Komisija bi se u naknadnim evaluacijama trebala usredotočiti na učinak na konkurentnost industrije Unije i industrije dalje u lancu, učinak na MSP-ove, moguće neproporcionalno administrativno opterećenje, moguće prakse izbjegavanja, narušavanje trgovinskih obrazaca i mogućnosti za poboljšanje djelovanja u području klime u cilju postizanja klimatski neutralne Unije do 2050. te bi tim evaluacijama po potrebi trebala priložiti zakonodavne prijedloge.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 52.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (52.a) | Kako bi se omogućio brz i učinkovit odgovor na nepredvidive, iznimne i ničim izazvane okolnosti koje imaju razorne posljedice za gospodarsku i industrijsku infrastrukturu jedne treće zemlje ili više njih koje podliježu CBAM-u, Komisija bi prema potrebi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Uredbe. Takvim zakonodavnim prijedlogom trebale bi se utvrditi mjere koje su najprikladnije s obzirom na okolnosti s kojima se treća zemlja ili zemlje suočavaju, uz istodobno očuvanje ciljeva ove Uredbe. Te bi mjere trebale biti vremenski ograničene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52.a)

Kako bi se omogućio brz i učinkovit odgovor na nepredvidive, iznimne i ničim izazvane okolnosti koje imaju razorne posljedice za gospodarsku i industrijsku infrastrukturu jedne treće zemlje ili više njih koje podliježu CBAM-u, Komisija bi prema potrebi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Uredbe. Takvim zakonodavnim prijedlogom trebale bi se utvrditi mjere koje su najprikladnije s obzirom na okolnosti s kojima se treća zemlja ili zemlje suočavaju, uz istodobno očuvanje ciljeva ove Uredbe. Te bi mjere trebale biti vremenski ograničene.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53.a) | Uz dijalog s trećim zemljama, Komisija bi trebala u svakoj fazi od stupanja na snagu ove Uredbe surađivati sa svim zainteresiranim stranama u sektorima obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući predstavnike industrije, sindikate i civilno društvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53.a)

Uz dijalog s trećim zemljama, Komisija bi trebala u svakoj fazi od stupanja na snagu ove Uredbe surađivati sa svim zainteresiranim stranama u sektorima obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući predstavnike industrije, sindikate i civilno društvo.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 54.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (54.a) | Komisija bi trebala aktivno raditi na uspostavi međunarodnog „kluba za ugljik” kako bi se osigurala neprestana suradnja u dobroj vjeri s trgovinskim partnerima Unije. To bi trebao biti otvoren, neisključiv međunarodni forum koji bi mogao djelovati unutar odgovarajuće multilateralne organizacije kao što je WTO ili, primjerice, nekog relevantnog i otvorenog tijela OECD-a. Njegov bi cilj trebao biti omogućavanje usporedbe i koordinacije mjera za određivanje cijene ugljika, kao i mjera koje se ne odnose na određivanje cijene ugljika, a utječu na smanjenje emisija. Klub za ugljik trebao bi podržavati i usporedivost klimatskih mjera osiguravanjem kvalitete praćenja, izvješćivanja i verifikacije u području klime među svojim članovima. Članstvo u klubu trebalo bi biti neformalno, otvoreno i dobrovoljno za zemlje koje žele postići visoke ciljeve u području klime u skladu s Pariškim sporazumom. Budući da je CBAM prva mjera svoje vrste, koja je osmišljena kao alat za suradnju namijenjen suzbijanju istjecanja ugljika, takvim bi se klubom za ugljik osigurala sredstva za uključivanje i transparentnost između Unije i njezinih trgovinskih partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54.a)

Komisija bi trebala aktivno raditi na uspostavi međunarodnog „kluba za ugljik” kako bi se osigurala neprestana suradnja u dobroj vjeri s trgovinskim partnerima Unije. To bi trebao biti otvoren, neisključiv međunarodni forum koji bi mogao djelovati unutar odgovarajuće multilateralne organizacije kao što je WTO ili, primjerice, nekog relevantnog i otvorenog tijela OECD-a. Njegov bi cilj trebao biti omogućavanje usporedbe i koordinacije mjera za određivanje cijene ugljika, kao i mjera koje se ne odnose na određivanje cijene ugljika, a utječu na smanjenje emisija. Klub za ugljik trebao bi podržavati i usporedivost klimatskih mjera osiguravanjem kvalitete praćenja, izvješćivanja i verifikacije u području klime među svojim članovima. Članstvo u klubu trebalo bi biti neformalno, otvoreno i dobrovoljno za zemlje koje žele postići visoke ciljeve u području klime u skladu s Pariškim sporazumom. Budući da je CBAM prva mjera svoje vrste, koja je osmišljena kao alat za suradnju namijenjen suzbijanju istjecanja ugljika, takvim bi se klubom za ugljik osigurala sredstva za uključivanje i transparentnost između Unije i njezinih trgovinskih partnera.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 55.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (55) | S obzirom na to da se CBAM-om nastoji potaknuti čišće proizvodne postupke, EU je spreman surađivati sa zemljama s niskim i srednjim dohotkom kako bi se njihova proizvodna industrija dekarbonizirala. Nadalje, Unija bi trebala poduprijeti manje razvijene zemlje pružanjem potrebne tehničke pomoći kako bi im olakšala prilagodbu novim obvezama utvrđenima ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55)

S obzirom na to da se CBAM-om nastoji potaknuti čišće proizvodne postupke, EU je spreman surađivati sa zemljama s niskim i srednjim dohotkom kako bi se njihova proizvodna industrija dekarbonizirala. Nadalje, Unija bi trebala poduprijeti manje razvijene zemlje pružanjem potrebne tehničke pomoći kako bi im olakšala prilagodbu novim obvezama utvrđenima ovom Uredbom.

| (55) | S obzirom na to da se CBAM-om nastoji potaknuti čišće proizvodne postupke, EU je spreman surađivati sa zemljama s niskim i srednjim dohotkom kako bi se njihova proizvodna industrija dekarbonizirala. Nadalje, Unija bi trebala poduprijeti manje razvijene zemlje pružanjem potrebne tehničke pomoći kako bi im olakšala prilagodbu novim obvezama utvrđenima ovom Uredbom.
  Iako će prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u ući u proračun Unije kao opći prihod i ne bi se trebali dodjeljivati za posebne proračunske rashode Unije, s obzirom na načelo univerzalnosti kojim se uređuje proračun Unije, Unija bi trebala financirati napore najmanje razvijenih zemalja u cilju dekarbonizacije njihovih proizvodnih industrija godišnjim iznosom koji odgovara barem razini prihoda ostvarenih prodajom certifikata o CBAM-u. Takvo financiranje trebalo bi se osigurati financijskom potporom koju Unija pruža za međunarodno financiranje borbe protiv klimatskih promjena i relevantnim geografskim programima te tematskim programom Globalni izazovi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Potrebne prilagodbe proračunskih odobrenih sredstava instrumenta trebale bi se provesti u okviru godišnjeg proračunskog postupka Unije do 2027. i zatim uključiti u sljedeći višegodišnji financijski okvir. |
| --- | --- |

(55)

S obzirom na to da se CBAM-om nastoji potaknuti čišće proizvodne postupke, EU je spreman surađivati sa zemljama s niskim i srednjim dohotkom kako bi se njihova proizvodna industrija dekarbonizirala. Nadalje, Unija bi trebala poduprijeti manje razvijene zemlje pružanjem potrebne tehničke pomoći kako bi im olakšala prilagodbu novim obvezama utvrđenima ovom Uredbom.
  Iako će prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u ući u proračun Unije kao opći prihod i ne bi se trebali dodjeljivati za posebne proračunske rashode Unije, s obzirom na načelo univerzalnosti kojim se uređuje proračun Unije, Unija bi trebala financirati napore najmanje razvijenih zemalja u cilju dekarbonizacije njihovih proizvodnih industrija godišnjim iznosom koji odgovara barem razini prihoda ostvarenih prodajom certifikata o CBAM-u. Takvo financiranje trebalo bi se osigurati financijskom potporom koju Unija pruža za međunarodno financiranje borbe protiv klimatskih promjena i relevantnim geografskim programima te tematskim programom Globalni izazovi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Potrebne prilagodbe proračunskih odobrenih sredstava instrumenta trebale bi se provesti u okviru godišnjeg proračunskog postupka Unije do 2027. i zatim uključiti u sljedeći višegodišnji financijski okvir.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 57.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (57.a) | Komisija bi trebala redovito pratiti sve promjene u trgovinskim tokovima iz najmanje razvijenih zemalja koje se mogu pripisati CBAM-u kako bi ocijenila učinkovitost ove Uredbe, uključujući njezin doprinos sprečavanju istjecanja ugljika i njezin utjecaj na trgovinske tokove između Unije i najmanje razvijenih zemalja. Komisija bi također trebala redovito pratiti tehničku pomoć koja se pruža najmanje razvijenim zemljama kako bi ocijenila njezinu učinkovitost u doprinosu procesu dekarbonizacije u tim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(57.a)

Komisija bi trebala redovito pratiti sve promjene u trgovinskim tokovima iz najmanje razvijenih zemalja koje se mogu pripisati CBAM-u kako bi ocijenila učinkovitost ove Uredbe, uključujući njezin doprinos sprečavanju istjecanja ugljika i njezin utjecaj na trgovinske tokove između Unije i najmanje razvijenih zemalja. Komisija bi također trebala redovito pratiti tehničku pomoć koja se pruža najmanje razvijenim zemljama kako bi ocijenila njezinu učinkovitost u doprinosu procesu dekarbonizacije u tim zemljama.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 59.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (59) | Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini
  stručnjaka
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (51) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(59)

Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini
  stručnjaka
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (51) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (59) | Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini
  relevantnih stručnjaka i industrijskih sektora
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (51) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(59)

Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini
  relevantnih stručnjaka i industrijskih sektora
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (51) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (61) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije.

| (61) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije.
  Prema podacima Europola prijevare u vezi s emisijskim jedinicama ugljičnog dioksida uzrokovale su gubitak javnih prihoda od više od 5 milijardi eura. Stoga bi se CBAM-om trebali uspostaviti odgovarajući i učinkoviti mehanizmi za izbjegavanje gubitaka javnih prihoda. |
| --- | --- |

(61)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije.
  Prema podacima Europola prijevare u vezi s emisijskim jedinicama ugljičnog dioksida uzrokovale su gubitak javnih prihoda od više od 5 milijardi eura. Stoga bi se CBAM-om trebali uspostaviti odgovarajući i učinkoviti mehanizmi za izbjegavanje gubitaka javnih prihoda.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 61.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (61.a) | Tijelo za CBAM trebalo bi financirati na način kojim se jamči njegovo održivo funkcioniranje i omogućuje dobro financijsko upravljanje. Svi troškovi povezani s osnivanjem i radom tog tijela trebali bi se pokrivati općim prihodima iz proračuna Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61.a)

Tijelo za CBAM trebalo bi financirati na način kojim se jamči njegovo održivo funkcioniranje i omogućuje dobro financijsko upravljanje. Svi troškovi povezani s osnivanjem i radom tog tijela trebali bi se pokrivati općim prihodima iz proračuna Unije.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) namijenjen rješavanju pitanja emisija stakleničkih plinova ugrađenih u robu iz Priloga I. pri njezinu uvozu u carinsko područje Unije kako bi se
  spriječio
  rizik od istjecanja ugljika. | 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) namijenjen rješavanju pitanja emisija stakleničkih plinova ugrađenih u robu iz Priloga I. pri njezinu uvozu u carinsko područje Unije kako bi se
  smanjile globalne emisije ugljika i podržala provedba ciljeva Pariškog sporazuma sprečavanjem svih potencijalnih
  rizika od istjecanja ugljika
  iz Unije i potaknulo smanjenje emisija iz trećih zemalja
  .
  U tu se svrhu CBAM-om nastoje izjednačiti određivanje cijena ugljika za uvezene proizvode i domaće proizvode uključene u područje primjene ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) namijenjen rješavanju pitanja emisija stakleničkih plinova ugrađenih u robu iz Priloga I. pri njezinu uvozu u carinsko područje Unije kako bi se
  spriječio
  rizik od istjecanja ugljika.

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) namijenjen rješavanju pitanja emisija stakleničkih plinova ugrađenih u robu iz Priloga I. pri njezinu uvozu u carinsko područje Unije kako bi se
  smanjile globalne emisije ugljika i podržala provedba ciljeva Pariškog sporazuma sprečavanjem svih potencijalnih
  rizika od istjecanja ugljika
  iz Unije i potaknulo smanjenje emisija iz trećih zemalja
  .
  U tu se svrhu CBAM-om nastoje izjednačiti određivanje cijena ugljika za uvezene proizvode i domaće proizvode uključene u područje primjene ove Uredbe.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Taj
  će
  mehanizam postupno
  zamijeniti
  mehanizme za sprečavanje rizika od istjecanja ugljika uspostavljenima na temelju Direktive 2003/87/EZ, posebno besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica u skladu s člankom 10.a te direktive. | 3.   Taj mehanizam postupno
  zamjenjuje
  mehanizme za sprečavanje rizika od istjecanja ugljika uspostavljenima na temelju Direktive 2003/87/EZ, posebno besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica u skladu s člankom 10.a te direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Taj
  će
  mehanizam postupno
  zamijeniti
  mehanizme za sprečavanje rizika od istjecanja ugljika uspostavljenima na temelju Direktive 2003/87/EZ, posebno besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica u skladu s člankom 10.a te direktive.

3.   Taj mehanizam postupno
  zamjenjuje
  mehanizme za sprečavanje rizika od istjecanja ugljika uspostavljenima na temelju Direktive 2003/87/EZ, posebno besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica u skladu s člankom 10.a te direktive.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.a (novi)

Članak 2. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Do 1. siječnja 2030. ova se Uredba primjenjuje na sve sektore obuhvaćene Direktivom 2003/87/EZ. |
| | Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se ova Uredba dopunjuje utvrđivanjem vremenskog roka za postupno uključivanje sve robe u sektore obuhvaćene Direktivom 2003/87/EZ. Komisija će u delegiranom aktu prednost dati robi koja je najviše izložena istjecanju ugljika i s najvećim emisijama ugljika. Taj delegirani akt donosi se do 30. lipnja 2025. |
| | Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 28. kojim se dopunjuje Prilog I. dodavanjem sve robe u sektore koji su obuhvaćeni sustavom EU-a za trgovanje emisijama. |
| | Do... [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 28. radi dopune Priloga I. dodavanjem proizvoda na kraju proizvodnog lanca od robe s popisa iz Priloga I. Ti proizvodi na kraju proizvodnog lanca sadržavaju znatan udio barem jedne vrste robe s popisa iz Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Do 1. siječnja 2030. ova se Uredba primjenjuje na sve sektore obuhvaćene Direktivom 2003/87/EZ.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se ova Uredba dopunjuje utvrđivanjem vremenskog roka za postupno uključivanje sve robe u sektore obuhvaćene Direktivom 2003/87/EZ. Komisija će u delegiranom aktu prednost dati robi koja je najviše izložena istjecanju ugljika i s najvećim emisijama ugljika. Taj delegirani akt donosi se do 30. lipnja 2025.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se ova Uredba dopunjuje utvrđivanjem vremenskog roka za postupno uključivanje sve robe u sektore obuhvaćene Direktivom 2003/87/EZ. Komisija će u delegiranom aktu prednost dati robi koja je najviše izložena istjecanju ugljika i s najvećim emisijama ugljika. Taj delegirani akt donosi se do 30. lipnja 2025.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 28. kojim se dopunjuje Prilog I. dodavanjem sve robe u sektore koji su obuhvaćeni sustavom EU-a za trgovanje emisijama.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 28. kojim se dopunjuje Prilog I. dodavanjem sve robe u sektore koji su obuhvaćeni sustavom EU-a za trgovanje emisijama.

Do... [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 28. radi dopune Priloga I. dodavanjem proizvoda na kraju proizvodnog lanca od robe s popisa iz Priloga I. Ti proizvodi na kraju proizvodnog lanca sadržavaju znatan udio barem jedne vrste robe s popisa iz Priloga I.

Do... [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 28. radi dopune Priloga I. dodavanjem proizvoda na kraju proizvodnog lanca od robe s popisa iz Priloga I. Ti proizvodi na kraju proizvodnog lanca sadržavaju znatan udio barem jedne vrste robe s popisa iz Priloga I.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 6.

Članak 2. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija je ovlaštena donositi
  provedbene akte
  kako bi
  utvrdila uvjete
  za primjenu CBAM-a na robu iz stavka 2.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. | 6.   Komisija je ovlaštena donositi
  delegirane akte u skladu s člankom 28.
  kako bi
  dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem uvjeta
  za primjenu CBAM-a na robu iz stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija je ovlaštena donositi
  provedbene akte
  kako bi
  utvrdila uvjete
  za primjenu CBAM-a na robu iz stavka 2.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

6.   Komisija je ovlaštena donositi
  delegirane akte u skladu s člankom 28.
  kako bi
  dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem uvjeta
  za primjenu CBAM-a na robu iz stavka 2.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 7. – točka b

Članak 2. – stavak 7. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u okviru nacionalnog prava te treće zemlje ili državnog područja provode se glavne odredbe zakonodavstva Unije o tržištu električne energije, među ostalim odredbe o razvoju obnovljivih izvora energije i povezivanju tržišta električne energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

u okviru nacionalnog prava te treće zemlje ili državnog područja provode se glavne odredbe zakonodavstva Unije o tržištu električne energije, među ostalim odredbe o razvoju obnovljivih izvora energije i povezivanju tržišta električne energije;

| (b) | u okviru nacionalnog prava te treće zemlje ili državnog područja provode se glavne odredbe zakonodavstva Unije o tržištu električne energije, među ostalim odredbe o razvoju obnovljivih izvora energije i povezivanju tržišta električne energije,
  kao i pravna stečevina Unije u području klime, okoliša i tržišnog natjecanja, potpuno u skladu s dogovorenim rokovima
  ; |
| --- | --- |

(b)

u okviru nacionalnog prava te treće zemlje ili državnog područja provode se glavne odredbe zakonodavstva Unije o tržištu električne energije, među ostalim odredbe o razvoju obnovljivih izvora energije i povezivanju tržišta električne energije,
  kao i pravna stečevina Unije u području klime, okoliša i tržišnog natjecanja, potpuno u skladu s dogovorenim rokovima
  ;

kao i pravna stečevina Unije u području klime, okoliša i tržišnog natjecanja, potpuno u skladu s dogovorenim rokovima

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 7. – točka e

Članak 2. – stavak 7. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | pri provedbi plana djelovanja u skladu s točkom (c) treća zemlja ili državno područje pokazali su znatan napredak u usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s pravom Unije kad je riječ o djelovanju u području klime na temelju tog plana djelovanja, među ostalim u određivanju cijene ugljika na jednakoj razini kao i u Uniji, barem u pogledu proizvodnje električne energije. Provedba sustava trgovanja emisijama za električnu energiju s cijenom istovjetnom onoj u sustavu EU-a za trgovanje emisijama mora se dovršiti do 1. siječnja 
  2030.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

pri provedbi plana djelovanja u skladu s točkom (c) treća zemlja ili državno područje pokazali su znatan napredak u usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s pravom Unije kad je riječ o djelovanju u području klime na temelju tog plana djelovanja, među ostalim u određivanju cijene ugljika na jednakoj razini kao i u Uniji, barem u pogledu proizvodnje električne energije. Provedba sustava trgovanja emisijama za električnu energiju s cijenom istovjetnom onoj u sustavu EU-a za trgovanje emisijama mora se dovršiti do 1. siječnja 
  2030.
  ;

2030.

| (e) | pri provedbi plana djelovanja u skladu s točkom (c) treća zemlja ili državno područje pokazali su znatan napredak u usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s pravom Unije kad je riječ o djelovanju u području klime na temelju tog plana djelovanja, među ostalim u određivanju cijene ugljika na jednakoj razini kao i u Uniji, barem u pogledu proizvodnje električne energije. Provedba sustava trgovanja emisijama za električnu energiju s cijenom istovjetnom onoj u sustavu EU-a za trgovanje emisijama mora se dovršiti do 1. siječnja 
  2028.
  ; |
| --- | --- |

(e)

pri provedbi plana djelovanja u skladu s točkom (c) treća zemlja ili državno područje pokazali su znatan napredak u usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s pravom Unije kad je riječ o djelovanju u području klime na temelju tog plana djelovanja, među ostalim u određivanju cijene ugljika na jednakoj razini kao i u Uniji, barem u pogledu proizvodnje električne energije. Provedba sustava trgovanja emisijama za električnu energiju s cijenom istovjetnom onoj u sustavu EU-a za trgovanje emisijama mora se dovršiti do 1. siječnja 
  2028.
  ;

2028.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 8.

Članak 2. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Treća zemlja ili državno područje koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 7. točkama od (a) do (f) navode se u Prilogu II. odjeljku B ove Uredbe i u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (f) podnose
  dva
  izvješća o ispunjavanju uvjeta, jedno do 1. srpnja 
  2025.
  ,
  a
  drugo do 1. srpnja 
  2029


  .
  Komisija do 31. prosinca 
  2025.
  i do 31. prosinca 2029. ocjenjuje, posebno na temelju plana djelovanja u skladu sa stavkom 7. točkom (c) i izvješća primljenih od treće zemlje ili državnog područja, poštuje li i dalje ta treća zemlja ili državno područje uvjete utvrđene u stavku 7. | 8.   Treća zemlja ili državno područje koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 7. točkama od (a) do (f) navode se u Prilogu II. odjeljku B ove Uredbe i u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (f) podnose
  tri sveobuhvatna
  izvješća o ispunjavanju uvjeta, jedno do 1. srpnja
  2024.
  , drugo do 1. srpnja 
  2027.


  i treće do 1. srpnja 2029.
  Komisija do 31. prosinca 
  2024.


  , do 31. prosinca 2027.
  i do 31. prosinca 2029. ocjenjuje, posebno na temelju plana djelovanja u skladu sa stavkom 7. točkom (c) i izvješća primljenih od treće zemlje ili državnog područja, poštuje li i dalje ta treća zemlja ili državno područje uvjete utvrđene u stavku 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Treća zemlja ili državno područje koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 7. točkama od (a) do (f) navode se u Prilogu II. odjeljku B ove Uredbe i u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (f) podnose
  dva
  izvješća o ispunjavanju uvjeta, jedno do 1. srpnja 
  2025.
  ,
  a
  drugo do 1. srpnja 
  2029


  .
  Komisija do 31. prosinca 
  2025.
  i do 31. prosinca 2029. ocjenjuje, posebno na temelju plana djelovanja u skladu sa stavkom 7. točkom (c) i izvješća primljenih od treće zemlje ili državnog područja, poštuje li i dalje ta treća zemlja ili državno područje uvjete utvrđene u stavku 7.

8.   Treća zemlja ili državno područje koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 7. točkama od (a) do (f) navode se u Prilogu II. odjeljku B ove Uredbe i u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (f) podnose
  tri sveobuhvatna
  izvješća o ispunjavanju uvjeta, jedno do 1. srpnja
  2024.
  , drugo do 1. srpnja 
  2027.


  i treće do 1. srpnja 2029.
  Komisija do 31. prosinca 
  2024.


  , do 31. prosinca 2027.
  i do 31. prosinca 2029. ocjenjuje, posebno na temelju plana djelovanja u skladu sa stavkom 7. točkom (c) i izvješća primljenih od treće zemlje ili državnog područja, poštuje li i dalje ta treća zemlja ili državno područje uvjete utvrđene u stavku 7.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 9. – točka ba (nova)

Članak 2. – stavak 9. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | ako Komisija ima dokaze da su se emisije iz proizvodnje električne energije u predmetnoj zemlji ili na predmetnom državnom području povećale zbog povećanog izvoza električne energije u Uniju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

ako Komisija ima dokaze da su se emisije iz proizvodnje električne energije u predmetnoj zemlji ili na predmetnom državnom području povećale zbog povećanog izvoza električne energije u Uniju.

ako Komisija ima dokaze da su se emisije iz proizvodnje električne energije u predmetnoj zemlji ili na predmetnom državnom području povećale zbog povećanog izvoza električne energije u Uniju.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 12.

Članak 2. – stavak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 12.   Unija može zaključivati sporazume s trećim zemljama kako bi se pri primjeni članka 9. uzimali u obzir mehanizmi određivanja cijene ugljika u tim zemljama. | 12.   Unija može zaključivati sporazume s trećim zemljama kako bi se pri primjeni članka 9. uzimali u obzir mehanizmi određivanja cijene ugljika u tim zemljama.
  Takvi sporazumi ne smiju dovesti do neprimjereno povlaštenog tretmana uvoza iz trećih zemalja u odnosu na certifikate o CBAM-u koje je potrebno predati te će uzeti u obzir mehanizme određivanja cijene ugljika koji se smatraju praksama izbjegavanja u smislu članka 27. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12.   Unija može zaključivati sporazume s trećim zemljama kako bi se pri primjeni članka 9. uzimali u obzir mehanizmi određivanja cijene ugljika u tim zemljama.

12.   Unija može zaključivati sporazume s trećim zemljama kako bi se pri primjeni članka 9. uzimali u obzir mehanizmi određivanja cijene ugljika u tim zemljama.
  Takvi sporazumi ne smiju dovesti do neprimjereno povlaštenog tretmana uvoza iz trećih zemalja u odnosu na certifikate o CBAM-u koje je potrebno predati te će uzeti u obzir mehanizme određivanja cijene ugljika koji se smatraju praksama izbjegavanja u smislu članka 27. stavka 2.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 11.

Članak 3. – stavak 1. – točka 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | „
  nadležno
  tijelo” znači tijelo
  koje je svaka država članica odredila
  u skladu s člankom 11. ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(11)

„
  nadležno
  tijelo” znači tijelo
  koje je svaka država članica odredila
  u skladu s člankom 11. ove Uredbe;

nadležno

koje je svaka država članica odredila

| (11) | „tijelo za
  CBAM
  ” znači tijelo
  uspostavljeno
  u skladu s člankom 11. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(11)

„tijelo za
  CBAM
  ” znači tijelo
  uspostavljeno
  u skladu s člankom 11. ove Uredbe;

CBAM

uspostavljeno

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 15.

Članak 3. – stavak 1. – točka 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | „izravne emisije” znači emisije iz postupaka proizvodnje robe nad kojima proizvođač ima izravnu kontrolu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(15)

„izravne emisije” znači emisije iz postupaka proizvodnje robe nad kojima proizvođač ima izravnu kontrolu;

| (15) | „izravne emisije” znači emisije iz postupaka proizvodnje robe nad kojima proizvođač ima izravnu kontrolu
  , uključujući emisije iz proizvodnje grijanja i hlađenja potrošene tijekom postupaka proizvodnje
  ; |
| --- | --- |

(15)

„izravne emisije” znači emisije iz postupaka proizvodnje robe nad kojima proizvođač ima izravnu kontrolu
  , uključujući emisije iz proizvodnje grijanja i hlađenja potrošene tijekom postupaka proizvodnje
  ;

, uključujući emisije iz proizvodnje grijanja i hlađenja potrošene tijekom postupaka proizvodnje

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 16.

Članak 3. – stavak 1. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | „ugrađene emisije” znači izravne emisije ispuštene tijekom proizvodnje robe, izračunane u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(16)

„ugrađene emisije” znači izravne emisije ispuštene tijekom proizvodnje robe, izračunane u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III.;

| (16) | „ugrađene emisije” znači izravne
  i neizravne
  emisije ispuštene tijekom proizvodnje
  robe i električna energija potrošena tijekom procesa proizvodnje
  robe, izračunane u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III.; |
| --- | --- |

(16)

„ugrađene emisije” znači izravne
  i neizravne
  emisije ispuštene tijekom proizvodnje
  robe i električna energija potrošena tijekom procesa proizvodnje
  robe, izračunane u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III.;

i neizravne

robe i električna energija potrošena tijekom procesa proizvodnje

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 18.

Članak 3. – stavak 1. – točka 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | „certifikat o CBAM-u” znači certifikat u elektroničkom obliku koji odgovara jednoj toni ugrađenih emisija u robi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(18)

„certifikat o CBAM-u” znači certifikat u elektroničkom obliku koji odgovara jednoj toni ugrađenih emisija u robi;

| (18) | „certifikat o CBAM-u” znači certifikat u elektroničkom obliku
  , zajednički svim državama članicama,
  koji odgovara jednoj toni ugrađenih emisija u robi; |
| --- | --- |

(18)

„certifikat o CBAM-u” znači certifikat u elektroničkom obliku
  , zajednički svim državama članicama,
  koji odgovara jednoj toni ugrađenih emisija u robi;

, zajednički svim državama članicama,

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 22.

Članak 3. – stavak 1. – točka 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | „stvarne emisije” znači emisije izračunane na temelju primarnih podataka iz postupaka proizvodnje robe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(22)

„stvarne emisije” znači emisije izračunane na temelju primarnih podataka iz postupaka proizvodnje robe;

| (22) | „stvarne emisije” znači emisije izračunane
  i verificirane
  na temelju primarnih podataka iz postupaka proizvodnje robe
  te iz proizvodnje električne energije potrošene tijekom postupaka proizvodnje robe
  ; |
| --- | --- |

(22)

„stvarne emisije” znači emisije izračunane
  i verificirane
  na temelju primarnih podataka iz postupaka proizvodnje robe
  te iz proizvodnje električne energije potrošene tijekom postupaka proizvodnje robe
  ;

i verificirane

te iz proizvodnje električne energije potrošene tijekom postupaka proizvodnje robe

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 23.

Članak 3. – stavak 1. – točka 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | „cijena ugljika” znači novčani iznos plaćen u trećoj zemlji u obliku poreza ili emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova, izračunan na temelju stakleničkih plinova obuhvaćenih takvom mjerom i ispuštenih pri proizvodnji robe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(23)

„cijena ugljika” znači novčani iznos plaćen u trećoj zemlji u obliku poreza ili emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova, izračunan na temelju stakleničkih plinova obuhvaćenih takvom mjerom i ispuštenih pri proizvodnji robe;

| (23) | „cijena ugljika” znači novčani iznos plaćen u trećoj zemlji u obliku poreza
  , naknade
  ili emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova, izračunan na temelju stakleničkih plinova obuhvaćenih takvom mjerom i ispuštenih pri proizvodnji robe; |
| --- | --- |

(23)

„cijena ugljika” znači novčani iznos plaćen u trećoj zemlji u obliku poreza
  , naknade
  ili emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova, izračunan na temelju stakleničkih plinova obuhvaćenih takvom mjerom i ispuštenih pri proizvodnji robe;

, naknade

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | „neizravne emisije” znači emisije iz proizvodnje električne energije
  , grijanja i hlađenja koji
  se
  troše
  tijekom postupka proizvodnje robe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(28)

„neizravne emisije” znači emisije iz proizvodnje električne energije
  , grijanja i hlađenja koji
  se
  troše
  tijekom postupka proizvodnje robe.

, grijanja i hlađenja koji

troše

| (28) | „neizravne emisije” znači emisije
  stakleničkih plinova
  iz
  postupaka
  proizvodnje električne energije
  koja
  se
  troši
  tijekom postupka proizvodnje robe; |
| --- | --- |

(28)

„neizravne emisije” znači emisije
  stakleničkih plinova
  iz
  postupaka
  proizvodnje električne energije
  koja
  se
  troši
  tijekom postupka proizvodnje robe;

stakleničkih plinova

postupaka

koja

troši

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.a) | „najmanje razvijena zemlja” znači zemlja koja se nalazi na popisu takvih zemalja koji je utvrdilo Gospodarsko i socijalno Vijeće Ujedinjenih naroda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(28.a)

(28.a)

„najmanje razvijena zemlja” znači zemlja koja se nalazi na popisu takvih zemalja koji je utvrdilo Gospodarsko i socijalno Vijeće Ujedinjenih naroda;

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.b (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.b) | „faktor CBAM-a” znači faktor smanjenja besplatne dodjele emisijskih jedinica za postrojenja u kojima se proizvodi roba obuhvaćena Prilogom I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(28.b)

(28.b)

„faktor CBAM-a” znači faktor smanjenja besplatne dodjele emisijskih jedinica za postrojenja u kojima se proizvodi roba obuhvaćena Prilogom I.;

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.c (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 28.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.c) | „proizvodi dalje u lancu” znači proizvodi proizvedeni upotrebom robe navedene u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(28.c)

(28.c)

„proizvodi dalje u lancu” znači proizvodi proizvedeni upotrebom robe navedene u Prilogu I.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Robu na carinsko područje Unije uvozi samo deklarant kojeg je u skladu s člankom 17. ovlastilo
  nadležno
  tijelo („ovlašteni deklarant”). | Robu na carinsko područje Unije uvozi samo deklarant kojeg je u skladu s člankom 17. ovlastilo tijelo
  za CBAM
  („ovlašteni deklarant”). |
| | (Oznaka „tijelo za CBAM” primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Robu na carinsko područje Unije uvozi samo deklarant kojeg je u skladu s člankom 17. ovlastilo
  nadležno
  tijelo („ovlašteni deklarant”).

nadležno

Robu na carinsko područje Unije uvozi samo deklarant kojeg je u skladu s člankom 17. ovlastilo tijelo
  za CBAM
  („ovlašteni deklarant”).

za CBAM

(Oznaka „tijelo za CBAM” primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

(Oznaka „tijelo za CBAM” primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako bude prihvaćena, bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Prije uvoza robe iz članka 2. svaki deklarant
  nadležnom
  tijelu u mjestu u kojem ima poslovni nastan podnosi zahtjev za ovlaštenje za uvoz te robe na carinsko područje Unije. | 1.   Prije uvoza robe iz članka 2. svaki deklarant tijelu
  za CBAM
  u mjestu u kojem ima poslovni nastan podnosi zahtjev za ovlaštenje za uvoz te robe na carinsko područje Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Prije uvoza robe iz članka 2. svaki deklarant
  nadležnom
  tijelu u mjestu u kojem ima poslovni nastan podnosi zahtjev za ovlaštenje za uvoz te robe na carinsko područje Unije.

1.   Prije uvoza robe iz članka 2. svaki deklarant tijelu
  za CBAM
  u mjestu u kojem ima poslovni nastan podnosi zahtjev za ovlaštenje za uvoz te robe na carinsko područje Unije.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3. – točka e

Članak 5. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | časnu izjavu da deklarant nije sudjelovao ni u kakvim teškim povredama ni ponovljenim povredama carinskog zakonodavstva, poreznih pravila i pravila o zlouporabi tržišta tijekom razdoblja od pet godina koje prethodi godini u kojoj je podnesen zahtjev, među ostalim da nije sudjelovao u 
  teškim
  kaznenim djelima povezanima s 
  njegovim
  gospodarskim djelatnostima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

časnu izjavu da deklarant nije sudjelovao ni u kakvim teškim povredama ni ponovljenim povredama carinskog zakonodavstva, poreznih pravila i pravila o zlouporabi tržišta tijekom razdoblja od pet godina koje prethodi godini u kojoj je podnesen zahtjev, među ostalim da nije sudjelovao u 
  teškim
  kaznenim djelima povezanima s 
  njegovim
  gospodarskim djelatnostima;

teškim

njegovim

| (e) | časnu izjavu da deklarant
  ili, gdje je primjenjivo, član upravnog odbora deklaranta
  nije sudjelovao ni u kakvim teškim povredama ni ponovljenim povredama carinskog zakonodavstva, poreznih pravila i pravila o zlouporabi tržišta tijekom razdoblja od pet godina koje prethodi godini u kojoj je podnesen zahtjev, među ostalim da nije sudjelovao u kaznenim djelima povezanima s gospodarskim djelatnostima
  deklaranta
  ; |
| --- | --- |

(e)

časnu izjavu da deklarant
  ili, gdje je primjenjivo, član upravnog odbora deklaranta
  nije sudjelovao ni u kakvim teškim povredama ni ponovljenim povredama carinskog zakonodavstva, poreznih pravila i pravila o zlouporabi tržišta tijekom razdoblja od pet godina koje prethodi godini u kojoj je podnesen zahtjev, među ostalim da nije sudjelovao u kaznenim djelima povezanima s gospodarskim djelatnostima
  deklaranta
  ;

ili, gdje je primjenjivo, član upravnog odbora deklaranta

deklaranta

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3. – točka f

Članak 5. – stavak 3. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | informacije kojima se dokazuje financijska i operativna sposobnost deklaranta da ispuni svoje obveze na temelju ove Uredbe i, ako
  nadležno
  tijelo na temelju procjene rizika tako odluči, popratnu dokumentaciju kojom se te informacije potkrepljuju, npr. račun dobiti i gubitka te bilanca stanja za najviše posljednje tri financijske godine za koje je pripremljena završna računovodstvena dokumentacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

informacije kojima se dokazuje financijska i operativna sposobnost deklaranta da ispuni svoje obveze na temelju ove Uredbe i, ako
  nadležno
  tijelo na temelju procjene rizika tako odluči, popratnu dokumentaciju kojom se te informacije potkrepljuju, npr. račun dobiti i gubitka te bilanca stanja za najviše posljednje tri financijske godine za koje je pripremljena završna računovodstvena dokumentacija;

nadležno

| (f) | informacije kojima se dokazuje financijska i operativna sposobnost deklaranta da ispuni svoje obveze na temelju ove Uredbe i, ako tijelo
  za CBAM
  na temelju procjene rizika tako odluči, popratnu dokumentaciju kojom se te informacije potkrepljuju, npr. račun dobiti i gubitka te bilanca stanja za najviše posljednje tri financijske godine za koje je pripremljena završna računovodstvena dokumentacija; |
| --- | --- |

(f)

informacije kojima se dokazuje financijska i operativna sposobnost deklaranta da ispuni svoje obveze na temelju ove Uredbe i, ako tijelo
  za CBAM
  na temelju procjene rizika tako odluči, popratnu dokumentaciju kojom se te informacije potkrepljuju, npr. račun dobiti i gubitka te bilanca stanja za najviše posljednje tri financijske godine za koje je pripremljena završna računovodstvena dokumentacija;

za CBAM

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 4.

Članak 5. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Podnositelj zahtjeva može u bilo kojem trenutku povući svoj zahtjev. | 4.   Podnositelj zahtjeva može u bilo kojem trenutku
  izmijeniti ili
  povući svoj zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Podnositelj zahtjeva može u bilo kojem trenutku povući svoj zahtjev.

4.   Podnositelj zahtjeva može u bilo kojem trenutku
  izmijeniti ili
  povući svoj zahtjev.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 5.

Članak 5. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ovlašteni deklarant bez odgode obavješćuje
  nadležno
  tijelo o svim promjenama informacija dostavljenih na temelju stavka 3., koje su nastale nakon donošenja odluke i koje mogu utjecati na odluku donesenu u skladu s člankom 17. ili na sadržaj ovlaštenja u skladu s člankom 17. | 5.   Ovlašteni deklarant bez odgode obavješćuje tijelo
  za CBAM
  o svim promjenama informacija dostavljenih na temelju stavka 3., koje su nastale nakon donošenja odluke i koje mogu utjecati na odluku donesenu u skladu s člankom 17. ili na sadržaj ovlaštenja u skladu s člankom 17. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ovlašteni deklarant bez odgode obavješćuje
  nadležno
  tijelo o svim promjenama informacija dostavljenih na temelju stavka 3., koje su nastale nakon donošenja odluke i koje mogu utjecati na odluku donesenu u skladu s člankom 17. ili na sadržaj ovlaštenja u skladu s člankom 17.

5.   Ovlašteni deklarant bez odgode obavješćuje tijelo
  za CBAM
  o svim promjenama informacija dostavljenih na temelju stavka 3., koje su nastale nakon donošenja odluke i koje mogu utjecati na odluku donesenu u skladu s člankom 17. ili na sadržaj ovlaštenja u skladu s člankom 17.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 6.

Članak 5. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte u vezi sa standardnim formatom zahtjeva te odgodama i postupkom kojih se
  nadležno
  tijelo treba pridržavati pri obradi zahtjeva za ovlaštenje u skladu sa stavkom 1. i pravilima za identifikaciju deklaranata za uvoz električne energije koju
  provode nadležna tijela
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. | 6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte u vezi sa standardnim formatom zahtjeva te odgodama i postupkom kojih se tijelo
  za CBAM
  treba pridržavati pri obradi zahtjeva za ovlaštenje u skladu sa stavkom 1. i pravilima za identifikaciju deklaranata za uvoz električne energije koju
  provodi tijelo za CBAM
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte u vezi sa standardnim formatom zahtjeva te odgodama i postupkom kojih se
  nadležno
  tijelo treba pridržavati pri obradi zahtjeva za ovlaštenje u skladu sa stavkom 1. i pravilima za identifikaciju deklaranata za uvoz električne energije koju
  provode nadležna tijela
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte u vezi sa standardnim formatom zahtjeva te odgodama i postupkom kojih se tijelo
  za CBAM
  treba pridržavati pri obradi zahtjeva za ovlaštenje u skladu sa stavkom 1. i pravilima za identifikaciju deklaranata za uvoz električne energije koju
  provodi tijelo za CBAM
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaki ovlašteni deklarant do 31. svibnja svake godine
  nadležnom
  tijelu podnosi deklaraciju („deklaracija o CBAM-u”) za kalendarsku godinu koja prethodi deklaraciji. | 1.   Svaki ovlašteni deklarant do 31. svibnja svake godine tijelu
  za CBAM
  podnosi deklaraciju („deklaracija o CBAM-u”) za kalendarsku godinu koja prethodi deklaraciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaki ovlašteni deklarant do 31. svibnja svake godine
  nadležnom
  tijelu podnosi deklaraciju („deklaracija o CBAM-u”) za kalendarsku godinu koja prethodi deklaraciji.

1.   Svaki ovlašteni deklarant do 31. svibnja svake godine tijelu
  za CBAM
  podnosi deklaraciju („deklaracija o CBAM-u”) za kalendarsku godinu koja prethodi deklaraciji.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 6. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | presliku verifikacijskog izvješća koje je izdao akreditirani verifikator u skladu s člankom 8. i Prilogom V. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

presliku verifikacijskog izvješća koje je izdao akreditirani verifikator u skladu s člankom 8. i Prilogom V.

presliku verifikacijskog izvješća koje je izdao akreditirani verifikator u skladu s člankom 8. i Prilogom V.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 5.

Članak 7. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju informacija iz stavka 4., uključujući izvješće verifikatora, do kraja četvrte godine nakon godine u kojoj je deklaracija o CBAM-u podnesena ili je trebala biti podnesena. | 5.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju informacija iz stavka 4., uključujući izvješće verifikatora, do kraja četvrte godine nakon godine u kojoj je deklaracija o CBAM-u podnesena ili je trebala biti podnesena.
  Ta evidencija mora biti dovoljno detaljna kako bi se akreditiranim verifikatorima omogućilo da verificiraju ugrađene emisije u skladu s člankom 8. te kako bi se tijelu za CBAM omogućilo da preispita deklaraciju o CBAM-u u skladu s člankom 19. stavkom 1. Ovlašteni deklarant vodi tu evidenciju tijekom razdoblja iz članka 19. stavka 1. u kojem tijelo za CBAM može preispitati deklaraciju o CBAM-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju informacija iz stavka 4., uključujući izvješće verifikatora, do kraja četvrte godine nakon godine u kojoj je deklaracija o CBAM-u podnesena ili je trebala biti podnesena.

5.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju informacija iz stavka 4., uključujući izvješće verifikatora, do kraja četvrte godine nakon godine u kojoj je deklaracija o CBAM-u podnesena ili je trebala biti podnesena.
  Ta evidencija mora biti dovoljno detaljna kako bi se akreditiranim verifikatorima omogućilo da verificiraju ugrađene emisije u skladu s člankom 8. te kako bi se tijelu za CBAM omogućilo da preispita deklaraciju o CBAM-u u skladu s člankom 19. stavkom 1. Ovlašteni deklarant vodi tu evidenciju tijekom razdoblja iz članka 19. stavka 1. u kojem tijelo za CBAM može preispitati deklaraciju o CBAM-u.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 6.

Članak 7. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o 
  detaljnim pravilima povezanima s
  elementima metoda za izračun iz Priloga III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija i zadanih vrijednosti za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka na temelju kojih se utvrđuju zadane vrijednosti, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Prema potrebi, tim se aktima predviđa da se zadane vrijednosti mogu prilagoditi određenim područjima, regijama ili zemljama kako bi se uzeli u obzir posebni objektivni čimbenici kao što su zemljopisni položaj, prirodni resursi, tržišni uvjeti, prevladavajući izvori energije ili industrijski procesi. Provedbeni akti temelje se na postojećem zakonodavstvu za verifikaciju emisija i podataka o djelatnostima za postrojenja obuhvaćena Direktivom 2003/87/EZ, posebno na Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067. | 6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o elementima metoda za izračun iz Priloga III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija i zadanih vrijednosti za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka na temelju kojih se utvrđuju zadane vrijednosti, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Prema potrebi, tim se aktima predviđa da se zadane vrijednosti mogu prilagoditi određenim područjima, regijama ili zemljama kako bi se uzeli u obzir posebni objektivni čimbenici kao što su zemljopisni položaj, prirodni resursi, tržišni uvjeti, prevladavajući izvori energije ili industrijski procesi. Provedbeni akti temelje se na postojećem zakonodavstvu za verifikaciju emisija i podataka o djelatnostima za postrojenja obuhvaćena Direktivom 2003/87/EZ, posebno na Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o 
  detaljnim pravilima povezanima s
  elementima metoda za izračun iz Priloga III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija i zadanih vrijednosti za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka na temelju kojih se utvrđuju zadane vrijednosti, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Prema potrebi, tim se aktima predviđa da se zadane vrijednosti mogu prilagoditi određenim područjima, regijama ili zemljama kako bi se uzeli u obzir posebni objektivni čimbenici kao što su zemljopisni položaj, prirodni resursi, tržišni uvjeti, prevladavajući izvori energije ili industrijski procesi. Provedbeni akti temelje se na postojećem zakonodavstvu za verifikaciju emisija i podataka o djelatnostima za postrojenja obuhvaćena Direktivom 2003/87/EZ, posebno na Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067.

6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o elementima metoda za izračun iz Priloga III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija i zadanih vrijednosti za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka na temelju kojih se utvrđuju zadane vrijednosti, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Prema potrebi, tim se aktima predviđa da se zadane vrijednosti mogu prilagoditi određenim područjima, regijama ili zemljama kako bi se uzeli u obzir posebni objektivni čimbenici kao što su zemljopisni položaj, prirodni resursi, tržišni uvjeti, prevladavajući izvori energije ili industrijski procesi. Provedbeni akti temelje se na postojećem zakonodavstvu za verifikaciju emisija i podataka o djelatnostima za postrojenja obuhvaćena Direktivom 2003/87/EZ, posebno na Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 7.a (novi)

Članak 7. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 28. radi dopune ove Uredbe u vezi s definicijom metode za izračun neizravnih ugrađenih emisija za jednostavne i složene proizvode i relevantnih zadanih vrijednosti, kao i metode za određivanje cijena CBAM-a za ugrađene neizravne emisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 28. radi dopune ove Uredbe u vezi s definicijom metode za izračun neizravnih ugrađenih emisija za jednostavne i složene proizvode i relevantnih zadanih vrijednosti, kao i metode za određivanje cijena CBAM-a za ugrađene neizravne emisije.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovlašteni deklarant osigurava da ukupne ugrađene emisije deklarirane u deklaraciji o CBAM-u podnesenoj u skladu s 
  člankom 6.
  verificira verifikator akreditiran u skladu s člankom 18., na temelju načela verifikacije utvrđenih u Prilogu V. | 1.   Ovlašteni deklarant
  CBAM-a
  osigurava da ukupne ugrađene emisije deklarirane u deklaraciji o CBAM-u podnesenoj u skladu s 
  člancima 6. i 35., kao i metodologiju te popratne podatke i dokumente
  verificira verifikator akreditiran u skladu s člankom 18., na temelju načela verifikacije utvrđenih u Prilogu V. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ovlašteni deklarant osigurava da ukupne ugrađene emisije deklarirane u deklaraciji o CBAM-u podnesenoj u skladu s 
  člankom 6.
  verificira verifikator akreditiran u skladu s člankom 18., na temelju načela verifikacije utvrđenih u Prilogu V.

1.   Ovlašteni deklarant
  CBAM-a
  osigurava da ukupne ugrađene emisije deklarirane u deklaraciji o CBAM-u podnesenoj u skladu s 
  člancima 6. i 35., kao i metodologiju te popratne podatke i dokumente
  verificira verifikator akreditiran u skladu s člankom 18., na temelju načela verifikacije utvrđenih u Prilogu V.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Tijelo za CBAM ovlašteno je za provjeru točnosti informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u u skladu s ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Tijelo za CBAM ovlašteno je za provjeru točnosti informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u u skladu s ovim člankom.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena donositi
  provedbene akte o načelima
  verifikacije iz stavka 1. u pogledu mogućnosti izuzeća od obveze da verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba i obveze određivanja pragova za odlučivanje o tome jesu li pogrešna prikazivanja ili nesukladnosti značajni te o popratnoj dokumentaciji potrebnoj za izvješće o verifikaciji. | Komisija je
  u skladu s člankom 28.
  ovlaštena donositi
  delegirane akte kojima se dopunjuje ova Uredba, a koji se odnose na načela
  verifikacije iz stavka 1. u pogledu mogućnosti izuzeća od obveze da verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba i obveze određivanja pragova za odlučivanje o tome jesu li pogrešna prikazivanja ili nesukladnosti značajni te o popratnoj dokumentaciji potrebnoj za izvješće o verifikaciji.
  Mogućnost izuzeća od obveze da akreditirani verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba može se koristiti samo u opravdanim okolnostima u slučajevima kada postrojenje ima dobro poznat standardni profil u pogledu proizvodnje i tehnologije, što omogućuje pouzdanu procjenu ugrađenih emisija. U svakom slučaju, tijelo za CBAM i dalje je ovlašteno za provjeru točnosti informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u. Odredbe utvrđene u takvim delegiranim aktima jednakovrijedne su odredbama utvrđenima u Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je ovlaštena donositi
  provedbene akte o načelima
  verifikacije iz stavka 1. u pogledu mogućnosti izuzeća od obveze da verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba i obveze određivanja pragova za odlučivanje o tome jesu li pogrešna prikazivanja ili nesukladnosti značajni te o popratnoj dokumentaciji potrebnoj za izvješće o verifikaciji.

provedbene akte o načelima

Komisija je
  u skladu s člankom 28.
  ovlaštena donositi
  delegirane akte kojima se dopunjuje ova Uredba, a koji se odnose na načela
  verifikacije iz stavka 1. u pogledu mogućnosti izuzeća od obveze da verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba i obveze određivanja pragova za odlučivanje o tome jesu li pogrešna prikazivanja ili nesukladnosti značajni te o popratnoj dokumentaciji potrebnoj za izvješće o verifikaciji.
  Mogućnost izuzeća od obveze da akreditirani verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba može se koristiti samo u opravdanim okolnostima u slučajevima kada postrojenje ima dobro poznat standardni profil u pogledu proizvodnje i tehnologije, što omogućuje pouzdanu procjenu ugrađenih emisija. U svakom slučaju, tijelo za CBAM i dalje je ovlašteno za provjeru točnosti informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u. Odredbe utvrđene u takvim delegiranim aktima jednakovrijedne su odredbama utvrđenima u Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067.

u skladu s člankom 28.

delegirane akte kojima se dopunjuje ova Uredba, a koji se odnose na načela

Mogućnost izuzeća od obveze da akreditirani verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba može se koristiti samo u opravdanim okolnostima u slučajevima kada postrojenje ima dobro poznat standardni profil u pogledu proizvodnje i tehnologije, što omogućuje pouzdanu procjenu ugrađenih emisija. U svakom slučaju, tijelo za CBAM i dalje je ovlašteno za provjeru točnosti informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u. Odredbe utvrđene u takvim delegiranim aktima jednakovrijedne su odredbama utvrđenima u Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Provedbeni akti iz prvog podstavka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provedbeni akti iz prvog podstavka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Provedbeni akti iz prvog podstavka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Briše se.

Briše se.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – naslov

Članak 9. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla | Eksplicitna
  cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla

Eksplicitna
  cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla

Eksplicitna

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovlašteni deklarant može u svojoj deklaraciji o CBAM-u zatražiti da se smanji broj certifikata o CBAM-u koje treba predati kako bi se u obzir uzela cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla za deklarirane ugrađene emisije. | 1.   Ovlašteni deklarant može u svojoj deklaraciji o CBAM-u zatražiti da se smanji broj certifikata o CBAM-u koje treba predati kako bi se u obzir uzela
  eksplicitna
  cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla za deklarirane ugrađene emisije.
  To smanjenje može biti i 100 % ako je cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla jednaka cijeni ugljika u Uniji ili viša od nje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ovlašteni deklarant može u svojoj deklaraciji o CBAM-u zatražiti da se smanji broj certifikata o CBAM-u koje treba predati kako bi se u obzir uzela cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla za deklarirane ugrađene emisije.

1.   Ovlašteni deklarant može u svojoj deklaraciji o CBAM-u zatražiti da se smanji broj certifikata o CBAM-u koje treba predati kako bi se u obzir uzela
  eksplicitna
  cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla za deklarirane ugrađene emisije.
  To smanjenje može biti i 100 % ako je cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla jednaka cijeni ugljika u Uniji ili viša od nje.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju o dokumentaciji, koju potvrđuje
  neovisna osoba
  i koja je potrebna kako bi se dokazalo da se na deklarirane ugrađene emisije primjenjivala cijena ugljika u zemlji podrijetla robe te voditi evidenciju dokaza o stvarnim plaćanjima za tu cijenu ugljika na koju nije trebalo primijeniti rabat na izvoz ni bilo kakav drugi oblik naknade pri izvozu. | 2.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju o dokumentaciji, koju potvrđuje
  akreditirani verifikator
  i koja je potrebna kako bi se dokazalo da se na deklarirane ugrađene emisije primjenjivala
  eksplicitna
  cijena ugljika u zemlji podrijetla robe te voditi evidenciju dokaza o stvarnim plaćanjima za tu cijenu ugljika na koju nije trebalo primijeniti rabat na izvoz ni bilo kakav drugi oblik
  izravne ili neizravne
  naknade pri izvozu.
  U dokumentaciji se navode ime i podaci za kontakt akreditiranog verifikatora. Ovlašteni deklarant takvu dokumentaciju prosljeđuje tijelu za CBAM. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju o dokumentaciji, koju potvrđuje
  neovisna osoba
  i koja je potrebna kako bi se dokazalo da se na deklarirane ugrađene emisije primjenjivala cijena ugljika u zemlji podrijetla robe te voditi evidenciju dokaza o stvarnim plaćanjima za tu cijenu ugljika na koju nije trebalo primijeniti rabat na izvoz ni bilo kakav drugi oblik naknade pri izvozu.

2.   Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju o dokumentaciji, koju potvrđuje
  akreditirani verifikator
  i koja je potrebna kako bi se dokazalo da se na deklarirane ugrađene emisije primjenjivala
  eksplicitna
  cijena ugljika u zemlji podrijetla robe te voditi evidenciju dokaza o stvarnim plaćanjima za tu cijenu ugljika na koju nije trebalo primijeniti rabat na izvoz ni bilo kakav drugi oblik
  izravne ili neizravne
  naknade pri izvozu.
  U dokumentaciji se navode ime i podaci za kontakt akreditiranog verifikatora. Ovlašteni deklarant takvu dokumentaciju prosljeđuje tijelu za CBAM.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 4.

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun smanjenja broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu sa stavkom 1., u pogledu konverzije cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem deviznom tečaju te u pogledu kvalifikacija
  neovisne osobe
  koja potvrđuje informacije i elemente dokaza o plaćenoj cijeni ugljika i izostanku rabata na izvoz ili drugih oblika naknade pri izvozu koji se primjenjuju kako je navedeno u stavku 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. | 4.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun smanjenja broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu sa stavkom 1., u pogledu konverzije cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem deviznom tečaju te u pogledu kvalifikacija
  akreditiranog verifikatora
  koja potvrđuje informacije i elemente dokaza o plaćenoj cijeni ugljika i izostanku rabata na izvoz ili drugih oblika
  izravne ili neizravne
  naknade pri izvozu koji se primjenjuju kako je navedeno u stavku 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun smanjenja broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu sa stavkom 1., u pogledu konverzije cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem deviznom tečaju te u pogledu kvalifikacija
  neovisne osobe
  koja potvrđuje informacije i elemente dokaza o plaćenoj cijeni ugljika i izostanku rabata na izvoz ili drugih oblika naknade pri izvozu koji se primjenjuju kako je navedeno u stavku 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

4.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun smanjenja broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu sa stavkom 1., u pogledu konverzije cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem deviznom tečaju te u pogledu kvalifikacija
  akreditiranog verifikatora
  koja potvrđuje informacije i elemente dokaza o plaćenoj cijeni ugljika i izostanku rabata na izvoz ili drugih oblika
  izravne ili neizravne
  naknade pri izvozu koji se primjenjuju kako je navedeno u stavku 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtjev operatora postrojenja koje se nalazi u trećoj zemlji Komisija registrira informacije o tom operatoru i njegovu postrojenju u 
  središnju bazu podataka
  iz članka 14.
  stavka 4
  . | 1.   Na zahtjev operatora postrojenja koje se nalazi u trećoj zemlji Komisija registrira informacije o tom operatoru i njegovu postrojenju u 
  registar CBAM-a
  iz članka 14. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Na zahtjev operatora postrojenja koje se nalazi u trećoj zemlji Komisija registrira informacije o tom operatoru i njegovu postrojenju u 
  središnju bazu podataka
  iz članka 14.
  stavka 4
  .

1.   Na zahtjev operatora postrojenja koje se nalazi u trećoj zemlji Komisija registrira informacije o tom operatoru i njegovu postrojenju u 
  registar CBAM-a
  iz članka 14.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 6.

Članak 10. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Evidencija iz stavka 5. točke (c) mora biti dovoljno detaljna kako bi se omogućila verifikacija u skladu sa stavkom 5. točkom (b) i kako bi se
  svakom nadležnom
  tijelu u skladu s člankom 19. stavkom 1. omogućilo preispitivanje deklaracije o CBAM-u koju je podnio ovlašteni deklarant kojem su otkrivene relevantne informacije u skladu sa stavkom 8. | 6.   Evidencija iz stavka 5. točke (c) mora biti dovoljno detaljna kako bi se omogućila verifikacija u skladu sa stavkom 5. točkom (b) i kako bi se tijelu
  za CBAM
  u skladu s člankom 19. stavkom 1. omogućilo preispitivanje
  i verificiranje
  deklaracije o CBAM-u koju je podnio ovlašteni deklarant kojem su otkrivene relevantne informacije u skladu sa stavkom 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Evidencija iz stavka 5. točke (c) mora biti dovoljno detaljna kako bi se omogućila verifikacija u skladu sa stavkom 5. točkom (b) i kako bi se
  svakom nadležnom
  tijelu u skladu s člankom 19. stavkom 1. omogućilo preispitivanje deklaracije o CBAM-u koju je podnio ovlašteni deklarant kojem su otkrivene relevantne informacije u skladu sa stavkom 8.

6.   Evidencija iz stavka 5. točke (c) mora biti dovoljno detaljna kako bi se omogućila verifikacija u skladu sa stavkom 5. točkom (b) i kako bi se tijelu
  za CBAM
  u skladu s člankom 19. stavkom 1. omogućilo preispitivanje
  i verificiranje
  deklaracije o CBAM-u koju je podnio ovlašteni deklarant kojem su otkrivene relevantne informacije u skladu sa stavkom 8.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 7.

Članak 10. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   
  Operator može ovlaštenom deklarantu otkriti
  informacije o 
  verifikaciji ugrađenih emisija
  iz stavka 5. Ovlašteni deklarant ima pravo koristiti se tim
  otkrivenim
  informacijama kako bi ispunio obvezu iz članka 8. | 7.   Informacije o 
  verificiranim ugrađenim emisijama
  iz stavka 5.
  javno su dostupne putem registra CBAM-a
  . Ovlašteni deklarant ima pravo koristiti se tim informacijama kako bi ispunio obvezu iz članka 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   
  Operator može ovlaštenom deklarantu otkriti
  informacije o 
  verifikaciji ugrađenih emisija
  iz stavka 5. Ovlašteni deklarant ima pravo koristiti se tim
  otkrivenim
  informacijama kako bi ispunio obvezu iz članka 8.

7.   Informacije o 
  verificiranim ugrađenim emisijama
  iz stavka 5.
  javno su dostupne putem registra CBAM-a
  . Ovlašteni deklarant ima pravo koristiti se tim informacijama kako bi ispunio obvezu iz članka 8.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje III. – naslov

Poglavlje III. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležna tijela | Tijelo za CBAM |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nadležna tijela

Nadležna tijela

Tijelo za CBAM

Tijelo za CBAM

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – naslov

Članak 11. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležna tijela | Tijelo za CBAM |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nadležna tijela

Nadležna tijela

Tijelo za CBAM

Tijelo za CBAM

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka država članica određuje nadležno
  tijelo za izvršavanje obveza na temelju ove Uredbe
  i o tome obavješćuje Komisiju
  . | Komisija osniva
  tijelo za
  CBAM
  za izvršavanje obveza na temelju ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svaka država članica određuje nadležno
  tijelo za izvršavanje obveza na temelju ove Uredbe
  i o tome obavješćuje Komisiju
  .

Svaka država članica određuje nadležno

i o tome obavješćuje Komisiju

Komisija osniva
  tijelo za
  CBAM
  za izvršavanje obveza na temelju ove Uredbe.

Komisija osniva

CBAM

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija stavlja državama članicama na raspolaganje popis svih nadležnih tijela i tu informaciju objavljuje u Službenom listu Europske unije. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija stavlja državama članicama na raspolaganje popis svih nadležnih tijela i tu informaciju objavljuje u Službenom listu Europske unije.

Komisija stavlja državama članicama na raspolaganje popis svih nadležnih tijela i tu informaciju objavljuje u Službenom listu Europske unije.

Briše se.

Briše se.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Države članice zahtijevaju da nadležna tijela razmjenjuju sve informacije koje su bitne ili relevantne za izvršavanje njihovih zadaća i dužnosti. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Države članice zahtijevaju da nadležna tijela razmjenjuju sve informacije koje su bitne ili relevantne za izvršavanje njihovih zadaća i dužnosti.

Briše se.

Briše se.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.

Članak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 12. | Briše se. |
| Komisija | |
| Komisija pomaže nadležnim tijelima u izvršavanju njihovih obveza u skladu s ovom Uredbom i koordinira njihove aktivnosti. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.

Članak 12.

Briše se.

Briše se.

Komisija

Komisija

Komisija pomaže nadležnim tijelima u izvršavanju njihovih obveza u skladu s ovom Uredbom i koordinira njihove aktivnosti.

Komisija pomaže nadležnim tijelima u izvršavanju njihovih obveza u skladu s ovom Uredbom i koordinira njihove aktivnosti.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a |
| | Odluke tijela za CBAM |
| | 1.
     
  Tijelo za CBAM bez odlaganja donosi odluke radi provedbe ove Uredbe. |
| | 2.
     
  Odluka tijela za CBAM stupa na snagu od dana priopćenja te odluke adresatu. |
| | 3.
     
  Ako tijelo za CBAM smatra da ne posjeduje sve informacije koje su mu potrebne za donošenje odluke, stupa u kontakt s adresatom odluke i navodi koje su mu dodatne informacije potrebne. U tom slučaju adresat odluke bez odlaganja dostavlja tražene dodatne informacije tijelu za CBAM. |
| | 4.
     
  Adresat odluke bez odlaganja obavješćuje tijelo za CBAM o svim promjenama u dostavljenim informacijama koje su nastale nakon donošenja odluke. Tijelo za CBAM u tom slučaju ponovno procjenjuje svoju odluku s obzirom na te informacije i potvrđuje je ili izmjenjuje. |
| | 5.
     
  Ako tijelo za CBAM predloži donošenje odluke koja nepovoljno utječe na adresata te odluke, to tijelo navodi osnove na kojima se predložena odluka temelji i uključuje u odluku uputu o pravu na žalbu koje je predviđeno u članku 27.a. Prije donošenja takve odluke, tijelo za CBAM daje adresatu predložene odluke mogućnost da iznese svoje stajalište tijelu za CBAM u određenom roku. Tijelo za CBAM po isteku tog roka obavješćuje adresata o odluci. |
| | 6.
     
  Tijelo za CBAM može u bilo kojem trenutku poništiti, opozvati ili izmijeniti svoju odluku nakon obrazloženog zahtjeva adresata odluke ili prema potrebi na vlastitu inicijativu. |
| | 7.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi dopune ove Uredbe navođenjem daljnjih detaljnih mehanizama ili postupovnih pravila u vezi s ovim člankom. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 28. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Članak 12.a

Odluke tijela za CBAM

Odluke tijela za CBAM

1.
     
  Tijelo za CBAM bez odlaganja donosi odluke radi provedbe ove Uredbe.

2.
     
  Odluka tijela za CBAM stupa na snagu od dana priopćenja te odluke adresatu.

3.
     
  Ako tijelo za CBAM smatra da ne posjeduje sve informacije koje su mu potrebne za donošenje odluke, stupa u kontakt s adresatom odluke i navodi koje su mu dodatne informacije potrebne. U tom slučaju adresat odluke bez odlaganja dostavlja tražene dodatne informacije tijelu za CBAM.

4.
     
  Adresat odluke bez odlaganja obavješćuje tijelo za CBAM o svim promjenama u dostavljenim informacijama koje su nastale nakon donošenja odluke. Tijelo za CBAM u tom slučaju ponovno procjenjuje svoju odluku s obzirom na te informacije i potvrđuje je ili izmjenjuje.

5.
     
  Ako tijelo za CBAM predloži donošenje odluke koja nepovoljno utječe na adresata te odluke, to tijelo navodi osnove na kojima se predložena odluka temelji i uključuje u odluku uputu o pravu na žalbu koje je predviđeno u članku 27.a. Prije donošenja takve odluke, tijelo za CBAM daje adresatu predložene odluke mogućnost da iznese svoje stajalište tijelu za CBAM u određenom roku. Tijelo za CBAM po isteku tog roka obavješćuje adresata o odluci.

6.
     
  Tijelo za CBAM može u bilo kojem trenutku poništiti, opozvati ili izmijeniti svoju odluku nakon obrazloženog zahtjeva adresata odluke ili prema potrebi na vlastitu inicijativu.

7.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi dopune ove Uredbe navođenjem daljnjih detaljnih mehanizama ili postupovnih pravila u vezi s ovim člankom. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 28.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sve informacije koje
  nadležno
  tijelo dobije u tijeku obavljanja svojih dužnosti, a koje su po svojoj prirodi povjerljive ili pružene u povjerenju, obuhvaćene su obvezom čuvanja poslovne tajne.
  Nadležno
  tijelo ne smije otkriti takve informacije bez izričite suglasnosti osobe ili tijela koje ih je dostavilo. Te se informacije mogu podijeliti s carinskim tijelima, Komisijom i Uredom europskog javnog tužitelja i s njima se mora postupati u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97. | Sve informacije koje tijelo
  za CBAM
  dobije u tijeku obavljanja svojih dužnosti, a koje su po svojoj prirodi povjerljive ili pružene u povjerenju, obuhvaćene su obvezom čuvanja poslovne tajne. Tijelo
  za CBAM
  ne smije otkriti takve informacije bez izričite suglasnosti osobe ili tijela koje ih je dostavilo. Te se informacije mogu podijeliti s carinskim tijelima, Komisijom i Uredom europskog javnog tužitelja i s njima se mora postupati u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sve informacije koje
  nadležno
  tijelo dobije u tijeku obavljanja svojih dužnosti, a koje su po svojoj prirodi povjerljive ili pružene u povjerenju, obuhvaćene su obvezom čuvanja poslovne tajne.
  Nadležno
  tijelo ne smije otkriti takve informacije bez izričite suglasnosti osobe ili tijela koje ih je dostavilo. Te se informacije mogu podijeliti s carinskim tijelima, Komisijom i Uredom europskog javnog tužitelja i s njima se mora postupati u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97.

nadležno

Nadležno

Sve informacije koje tijelo
  za CBAM
  dobije u tijeku obavljanja svojih dužnosti, a koje su po svojoj prirodi povjerljive ili pružene u povjerenju, obuhvaćene su obvezom čuvanja poslovne tajne. Tijelo
  za CBAM
  ne smije otkriti takve informacije bez izričite suglasnosti osobe ili tijela koje ih je dostavilo. Te se informacije mogu podijeliti s carinskim tijelima, Komisijom i Uredom europskog javnog tužitelja i s njima se mora postupati u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97.

za CBAM

za CBAM

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14.

Članak 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 14. | Briše se. |
| Nacionalni registri i središnja baza podataka | |
| 1.
     
  Nadležno tijelo svake države članice uspostavlja nacionalni registar deklaranata ovlaštenih u toj državi članici u obliku standardizirane elektroničke baze podataka koja sadržava podatke o certifikatima o CBAM-u tih deklaranata i osigurava povjerljivost u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 13. | |
| 2.
     
  Baza podataka iz stavka 1. mora sadržavati račune s informacijama o svakom ovlaštenom deklarantu, odnosno: | |
| (a) | ime i podatke za kontakt ovlaštenog deklaranta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 14.

Članak 14.

Briše se.

Briše se.

Nacionalni registri i središnja baza podataka

Nacionalni registri i središnja baza podataka

1.
     
  Nadležno tijelo svake države članice uspostavlja nacionalni registar deklaranata ovlaštenih u toj državi članici u obliku standardizirane elektroničke baze podataka koja sadržava podatke o certifikatima o CBAM-u tih deklaranata i osigurava povjerljivost u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 13.

2.
     
  Baza podataka iz stavka 1. mora sadržavati račune s informacijama o svakom ovlaštenom deklarantu, odnosno:

(a)

(a)

ime i podatke za kontakt ovlaštenog deklaranta;

ime i podatke za kontakt ovlaštenog deklaranta;

| (b) | EORI broj ovlaštenog deklaranta; |
| --- | --- |

(b)

(b)

EORI broj ovlaštenog deklaranta;

EORI broj ovlaštenog deklaranta;

| (c) | broj CBAM računa; |
| --- | --- |

(c)

(c)

broj CBAM računa;

broj CBAM računa;

| (d) | broj, prodajnu cijenu, datume kad nadležno tijelo kupi, preda, ponovno kupi ili poništi certifikate o CBAM-u za svakog ovlaštenog deklaranta. |
| --- | --- |

(d)

(d)

broj, prodajnu cijenu, datume kad nadležno tijelo kupi, preda, ponovno kupi ili poništi certifikate o CBAM-u za svakog ovlaštenog deklaranta.

broj, prodajnu cijenu, datume kad nadležno tijelo kupi, preda, ponovno kupi ili poništi certifikate o CBAM-u za svakog ovlaštenog deklaranta.

3.
     
  Informacije u bazi podataka iz stavka 2. povjerljive su.

4.
     
  Komisija uspostavlja središnju bazu podataka dostupnu javnosti koja sadržava imena, adrese i podatke za kontakt operatora te lokaciju postrojenja u trećim zemljama u skladu s člankom 10. stavkom 2. Operator može odlučiti da njegovo ime, adresa i podaci za kontakt ne budu dostupni javnosti.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14.a (novi)

Članak 14.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 14.a |
| | Registar CBAM-a |
| | 1.
     
  Tijelo za CBAM uspostavlja registar CBAM-a za izvršavanje postupaka povezanih sa certifikatima o CBAM-u u skladu s člancima 20., 21. i 22. |
| | 2.
     
  Registar CBAM-a sadržava elektroničku bazu podataka s informacijama o svakom ovlaštenom deklarantu, osobito: |
| | (a) | ime i podaci za kontakt, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 14.a

Članak 14.a

Registar CBAM-a

Registar CBAM-a

1.
     
  Tijelo za CBAM uspostavlja registar CBAM-a za izvršavanje postupaka povezanih sa certifikatima o CBAM-u u skladu s člancima 20., 21. i 22.

2.
     
  Registar CBAM-a sadržava elektroničku bazu podataka s informacijama o svakom ovlaštenom deklarantu, osobito:

(a)

(a)

ime i podaci za kontakt,

ime i podaci za kontakt,

| (b) | EORI broj; |
| --- | --- |

(b)

(b)

EORI broj;

EORI broj;

| (c) | broj CBAM računa; |
| --- | --- |

(c)

(c)

broj CBAM računa;

broj CBAM računa;

| (d) | broj, cijenu i datum kupnje certifikata o CBAM-u koje posjeduje. |
| --- | --- |

(d)

(d)

broj, cijenu i datum kupnje certifikata o CBAM-u koje posjeduje.

broj, cijenu i datum kupnje certifikata o CBAM-u koje posjeduje.

3.
     
  Registar CBAM-a u posebnom odjeljku baze podataka također sadržava imena i dodatne podatke u pogledu operatora i postrojenja u trećim zemljama koja su registrirana u skladu s člankom 10. Taj odjeljak baze podataka prije svega sadrži verificirane emisije postrojenja, ako je primjenjivo.

4.
     
  Informacije o bazi podataka su povjerljive, osim imena ovlaštenih deklaranata i operatora, lokacija i, prema potrebi, naziva postrojenja u trećoj zemlji i njihovih verificiranih emisija, koji su dostupni javnosti u interoperabilnom obliku.

5.
     
  Komisija donosi provedbene akte o infrastrukturi i posebnim postupcima u vezi s registrom CBAM-a i elektroničkim bazama podataka koje sadržavaju informacije iz stavaka 2. i 3. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15. | Briše se. |
| Središnji administrator | |
| 1.
     
  Komisija djeluje kao središnji administrator koji vodi neovisni dnevnik transakcija u koji se upisuju kupnja, posjedovanje, predaja, ponovna kupnja i poništenje certifikata o CBAM-u te osigurava koordinaciju nacionalnih registara. | |
| 2.
     
  Središnji administrator provodi provjere koje se temelje na procjeni rizika za transakcije upisane u nacionalnim registrima u okviru neovisnog dnevnika transakcija kako bi se spriječile nepravilnosti pri kupnji, posjedovanju, predaji, ponovnoj kupnji i poništenju certifikata o CBAM-u. | |
| 3.
     
  Ako se u okviru provjera provedenih u skladu sa stavkom 2. utvrde nepravilnosti, Komisija obavješćuje predmetnu državu članicu ili države članice radi daljnje istrage kako bi se ispravile utvrđene nepravilnosti. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.

Članak 15.

Briše se.

Briše se.

Središnji administrator

Središnji administrator

1.
     
  Komisija djeluje kao središnji administrator koji vodi neovisni dnevnik transakcija u koji se upisuju kupnja, posjedovanje, predaja, ponovna kupnja i poništenje certifikata o CBAM-u te osigurava koordinaciju nacionalnih registara.

2.
     
  Središnji administrator provodi provjere koje se temelje na procjeni rizika za transakcije upisane u nacionalnim registrima u okviru neovisnog dnevnika transakcija kako bi se spriječile nepravilnosti pri kupnji, posjedovanju, predaji, ponovnoj kupnji i poništenju certifikata o CBAM-u.

3.
     
  Ako se u okviru provjera provedenih u skladu sa stavkom 2. utvrde nepravilnosti, Komisija obavješćuje predmetnu državu članicu ili države članice radi daljnje istrage kako bi se ispravile utvrđene nepravilnosti.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – naslov

Članak 16. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Računi u 
  nacionalnim registrima | Računi u 
  registru CBAM-a |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Računi u 
  nacionalnim registrima

nacionalnim registrima

Računi u 
  registru CBAM-a

registru CBAM-a

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Nadležno
  tijelo svakom ovlaštenom deklarantu dodjeljuje jedinstveni broj CBAM računa. | 1.   Tijelo
  za CBAM
  svakom ovlaštenom deklarantu dodjeljuje jedinstveni broj CBAM računa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Nadležno
  tijelo svakom ovlaštenom deklarantu dodjeljuje jedinstveni broj CBAM računa.

1.   Tijelo
  za CBAM
  svakom ovlaštenom deklarantu dodjeljuje jedinstveni broj CBAM računa.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Svakom ovlaštenom deklarantu odobrava se pristup njegovu računu u registru. | 2.   Svakom ovlaštenom deklarantu odobrava se pristup njegovu računu u registru
  CBAM-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Svakom ovlaštenom deklarantu odobrava se pristup njegovu računu u registru.

2.   Svakom ovlaštenom deklarantu odobrava se pristup njegovu računu u registru
  CBAM-a
  .

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3.

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Nadležno
  tijelo uspostavlja račun čim se izda ovlaštenje iz članka 17. stavka 1. i o tome obavješćuje ovlaštenog deklaranta. | 3.   Tijelo
  za CBAM
  uspostavlja račun čim se izda ovlaštenje iz članka 17. stavka 1. i o tome obavješćuje ovlaštenog deklaranta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Nadležno
  tijelo uspostavlja račun čim se izda ovlaštenje iz članka 17. stavka 1. i o tome obavješćuje ovlaštenog deklaranta.

3.   Tijelo
  za CBAM
  uspostavlja račun čim se izda ovlaštenje iz članka 17. stavka 1. i o tome obavješćuje ovlaštenog deklaranta.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 4.

Članak 16. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako je ovlašteni deklarant prestao obavljati svoju gospodarsku djelatnost ili mu je ovlaštenje opozvano,
  nadležno
  tijelo zatvara račun tog deklaranta. | 4.   Ako je ovlašteni deklarant prestao obavljati svoju gospodarsku djelatnost ili mu je ovlaštenje opozvano, tijelo
  za CBAM
  zatvara račun tog deklaranta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako je ovlašteni deklarant prestao obavljati svoju gospodarsku djelatnost ili mu je ovlaštenje opozvano,
  nadležno
  tijelo zatvara račun tog deklaranta.

4.   Ako je ovlašteni deklarant prestao obavljati svoju gospodarsku djelatnost ili mu je ovlaštenje opozvano, tijelo
  za CBAM
  zatvara račun tog deklaranta.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 17. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Nadležno
  tijelo ovlašćuje deklaranta koji podnosi zahtjev za ovlaštenje u skladu s člankom 5. stavkom 1. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: | 1.   Tijelo
  za CBAM
  ovlašćuje deklaranta koji podnosi zahtjev za ovlaštenje u skladu s člankom 5. stavkom 1. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Nadležno
  tijelo ovlašćuje deklaranta koji podnosi zahtjev za ovlaštenje u skladu s člankom 5. stavkom 1. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1.   Tijelo
  za CBAM
  ovlašćuje deklaranta koji podnosi zahtjev za ovlaštenje u skladu s člankom 5. stavkom 1. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da uvjeti iz stavka 1. nisu ispunjeni ili ako podnositelj zahtjeva nije dostavio informacije iz članka 5. stavka 3., ovlaštenje se deklaranta odbija. | 2.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da uvjeti iz stavka 1. nisu ispunjeni ili ako podnositelj zahtjeva nije dostavio informacije iz članka 5. stavka 3., ovlaštenje se deklaranta odbija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da uvjeti iz stavka 1. nisu ispunjeni ili ako podnositelj zahtjeva nije dostavio informacije iz članka 5. stavka 3., ovlaštenje se deklaranta odbija.

2.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da uvjeti iz stavka 1. nisu ispunjeni ili ako podnositelj zahtjeva nije dostavio informacije iz članka 5. stavka 3., ovlaštenje se deklaranta odbija.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3.

Članak 17. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ako nadležno tijelo odbije ovlastiti deklaranta, deklarant koji traži ovlaštenje može prije ulaganja žalbe na temelju nacionalnog zakonodavstva uputiti prigovor relevantnom tijelu, koje nacionalnom administratoru daje nalog za otvaranje računa ili obrazloženom odlukom potvrđuje odbijanje zahtjeva, u skladu s odredbama nacionalnog zakonodavstva koje imaju legitiman cilj sukladan s ovom Uredbom i koje su proporcionalne. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Ako nadležno tijelo odbije ovlastiti deklaranta, deklarant koji traži ovlaštenje može prije ulaganja žalbe na temelju nacionalnog zakonodavstva uputiti prigovor relevantnom tijelu, koje nacionalnom administratoru daje nalog za otvaranje računa ili obrazloženom odlukom potvrđuje odbijanje zahtjeva, u skladu s odredbama nacionalnog zakonodavstva koje imaju legitiman cilj sukladan s ovom Uredbom i koje su proporcionalne.

Briše se.

Briše se.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 17. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Odluka
  nadležnog
  tijela na temelju koje se deklarantu daje ovlaštenje mora sadržavati sljedeće informacije | 4.   Odluka tijela
  za CBAM
  na temelju koje se deklarantu daje ovlaštenje mora sadržavati sljedeće informacije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Odluka
  nadležnog
  tijela na temelju koje se deklarantu daje ovlaštenje mora sadržavati sljedeće informacije

4.   Odluka tijela
  za CBAM
  na temelju koje se deklarantu daje ovlaštenje mora sadržavati sljedeće informacije

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 6. – podstavak 1.

Članak 17. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležno
  tijelo zahtijeva jamstvo kako bi u skladu sa stavkom 1. ovlastilo deklaranta ako on nije imao poslovni nastan tijekom dvije financijske godine koje prethode godini u kojoj je podnesen zahtjev u skladu s člankom 5. stavkom 1. | Tijelo
  za CBAM
  zahtijeva jamstvo kako bi u skladu sa stavkom 1. ovlastilo deklaranta ako on nije imao poslovni nastan tijekom dvije financijske godine koje prethode godini u kojoj je podnesen zahtjev u skladu s člankom 5. stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nadležno
  tijelo zahtijeva jamstvo kako bi u skladu sa stavkom 1. ovlastilo deklaranta ako on nije imao poslovni nastan tijekom dvije financijske godine koje prethode godini u kojoj je podnesen zahtjev u skladu s člankom 5. stavkom 1.

Nadležno

Tijelo
  za CBAM
  zahtijeva jamstvo kako bi u skladu sa stavkom 1. ovlastilo deklaranta ako on nije imao poslovni nastan tijekom dvije financijske godine koje prethode godini u kojoj je podnesen zahtjev u skladu s člankom 5. stavkom 1.

za CBAM

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 6. – podstavak 2.

Članak 17. – stavak 6. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležno
  tijelo određuje da je iznos takvog jamstva najviši iznos vrijednosti certifikata o CBAM-u, prema procjeni
  nadležnog
  tijela, koje ovlašteni deklarant mora predati u skladu s člankom 22. | Tijelo
  za CBAM
  određuje da je iznos takvog jamstva najviši iznos vrijednosti certifikata o CBAM-u, prema procjeni tijela
  za CBAM
  , koje ovlašteni deklarant mora predati u skladu s člankom 22. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nadležno
  tijelo određuje da je iznos takvog jamstva najviši iznos vrijednosti certifikata o CBAM-u, prema procjeni
  nadležnog
  tijela, koje ovlašteni deklarant mora predati u skladu s člankom 22.

Nadležno

nadležnog

Tijelo
  za CBAM
  određuje da je iznos takvog jamstva najviši iznos vrijednosti certifikata o CBAM-u, prema procjeni tijela
  za CBAM
  , koje ovlašteni deklarant mora predati u skladu s člankom 22.

za CBAM

za CBAM

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 7.

Članak 17. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Jamstvo se pruža u obliku bankovnog jamstva financijske institucije koja posluje u Uniji plativog na prvi zahtjev ili u drugom obliku jamstva kojim se daje jednakovrijedno osiguranje. Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da se pruženim jamstvom ne osigurava, ili ono više nije sigurno ni dostatno da bi se njime osigurao iznos CBAM obveza, zahtijeva od ovlaštenog deklaranta da prema vlastitom izboru pruži dodatno jamstvo ili zamijeni početno jamstvo novim jamstvom. | 7.   Jamstvo se pruža u obliku bankovnog jamstva financijske institucije koja posluje u Uniji plativog na prvi zahtjev ili u drugom obliku jamstva kojim se daje jednakovrijedno osiguranje. Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da se pruženim jamstvom ne osigurava, ili ono više nije sigurno ni dostatno da bi se njime osigurao iznos CBAM obveza, zahtijeva od ovlaštenog deklaranta da prema vlastitom izboru pruži dodatno jamstvo ili zamijeni početno jamstvo novim jamstvom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Jamstvo se pruža u obliku bankovnog jamstva financijske institucije koja posluje u Uniji plativog na prvi zahtjev ili u drugom obliku jamstva kojim se daje jednakovrijedno osiguranje. Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da se pruženim jamstvom ne osigurava, ili ono više nije sigurno ni dostatno da bi se njime osigurao iznos CBAM obveza, zahtijeva od ovlaštenog deklaranta da prema vlastitom izboru pruži dodatno jamstvo ili zamijeni početno jamstvo novim jamstvom.

7.   Jamstvo se pruža u obliku bankovnog jamstva financijske institucije koja posluje u Uniji plativog na prvi zahtjev ili u drugom obliku jamstva kojim se daje jednakovrijedno osiguranje. Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da se pruženim jamstvom ne osigurava, ili ono više nije sigurno ni dostatno da bi se njime osigurao iznos CBAM obveza, zahtijeva od ovlaštenog deklaranta da prema vlastitom izboru pruži dodatno jamstvo ili zamijeni početno jamstvo novim jamstvom.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 8.

Članak 17. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   
  Nadležno
  tijelo vraća jamstvo odmah nakon 31. svibnja druge godine u kojoj je ovlašteni deklarant predao certifikate o CBAM-u u skladu s člankom 22. | 8.   Tijelo
  za CBAM
  vraća jamstvo odmah nakon 31. svibnja druge godine u kojoj je ovlašteni deklarant predao certifikate o CBAM-u u skladu s člankom 22. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   
  Nadležno
  tijelo vraća jamstvo odmah nakon 31. svibnja druge godine u kojoj je ovlašteni deklarant predao certifikate o CBAM-u u skladu s člankom 22.

8.   Tijelo
  za CBAM
  vraća jamstvo odmah nakon 31. svibnja druge godine u kojoj je ovlašteni deklarant predao certifikate o CBAM-u u skladu s člankom 22.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 8.a (novi)

Članak 17. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Tijelo za CBAM može provjeriti točnost i potpunost informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu s člankom 5. stavkom 3. te postojanje, vjerodostojnost, točnost i valjanost bilo kakvih popratnih dokumenata. Tijelo za CBAM može takve provjere provoditi u prostorima podnositelja zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a
     
  Tijelo za CBAM može provjeriti točnost i potpunost informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu s člankom 5. stavkom 3. te postojanje, vjerodostojnost, točnost i valjanost bilo kakvih popratnih dokumenata. Tijelo za CBAM može takve provjere provoditi u prostorima podnositelja zahtjeva.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 9.

Članak 17. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   
  Nadležno
  tijelo opoziva ovlaštenje za deklaranta koji više ne ispunjava uvjete utvrđene u stavku 1. ili koji ne surađuje s tim tijelom. | 9.   Tijelo
  za CBAM
  opoziva ovlaštenje za deklaranta koji više ne ispunjava uvjete utvrđene u stavku 1. ili koji ne surađuje s tim tijelom
  ili za kojeg se utvrdilo da je u više navrata ili ozbiljno prekršio ovu Uredbu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   
  Nadležno
  tijelo opoziva ovlaštenje za deklaranta koji više ne ispunjava uvjete utvrđene u stavku 1. ili koji ne surađuje s tim tijelom.

9.   Tijelo
  za CBAM
  opoziva ovlaštenje za deklaranta koji više ne ispunjava uvjete utvrđene u stavku 1. ili koji ne surađuje s tim tijelom
  ili za kojeg se utvrdilo da je u više navrata ili ozbiljno prekršio ovu Uredbu
  .

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 9.a (novi)

Članak 17. – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Komisija provedbenim aktima utvrđuje praktične aranžmane za primjenu kriterija iz stavka 1. i jamstava iz stavka 6. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.a
     
  Komisija provedbenim aktima utvrđuje praktične aranžmane za primjenu kriterija iz stavka 1. i jamstava iz stavka 6. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaka osoba akreditirana u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2018/2067 smatra se akreditiranim verifikatorom u skladu s ovom Uredbom. | 1.   Svaka
  pravna
  osoba akreditirana u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2018/2067 smatra se akreditiranim verifikatorom u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaka osoba akreditirana u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2018/2067 smatra se akreditiranim verifikatorom u skladu s ovom Uredbom.

1.   Svaka
  pravna
  osoba akreditirana u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2018/2067 smatra se akreditiranim verifikatorom u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2.

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Osim na temelju stavka 1., nacionalno akreditacijsko tijelo može na zahtjev akreditirati osobu kao verifikatora na temelju ove Uredbe, i to nakon provjere dokumentacije kojom se potvrđuje njegova sposobnost da primjenjuje načelo verifikacije iz Priloga V. radi izvršavanja obveza provjere ugrađenih emisija utvrđenih u člancima 8., 10. i 38. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Osim na temelju stavka 1., nacionalno akreditacijsko tijelo može na zahtjev akreditirati osobu kao verifikatora na temelju ove Uredbe, i to nakon provjere dokumentacije kojom se potvrđuje njegova sposobnost da primjenjuje načelo verifikacije iz Priloga V. radi izvršavanja obveza provjere ugrađenih emisija utvrđenih u člancima 8., 10. i 38.

Briše se.

Briše se.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 3.

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija je u skladu s člankom 28. ovlaštena donositi delegirane akte za akreditaciju iz stavka 
  2.
  kojima se utvrđuju uvjeti za provjeru i nadzor akreditiranih verifikatora, povlačenje akreditacije te uzajamno priznavanje i uzajamnu evaluaciju akreditacijskih tijela. | 3.   Komisija je u skladu s člankom 28. ovlaštena donositi delegirane akte za akreditaciju iz stavka 
  1.
  kojima se utvrđuju uvjeti za provjeru i nadzor akreditiranih verifikatora, povlačenje akreditacije te uzajamno priznavanje i uzajamnu evaluaciju akreditacijskih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija je u skladu s člankom 28. ovlaštena donositi delegirane akte za akreditaciju iz stavka 
  2.
  kojima se utvrđuju uvjeti za provjeru i nadzor akreditiranih verifikatora, povlačenje akreditacije te uzajamno priznavanje i uzajamnu evaluaciju akreditacijskih tijela.

3.   Komisija je u skladu s člankom 28. ovlaštena donositi delegirane akte za akreditaciju iz stavka 
  1.
  kojima se utvrđuju uvjeti za provjeru i nadzor akreditiranih verifikatora, povlačenje akreditacije te uzajamno priznavanje i uzajamnu evaluaciju akreditacijskih tijela.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Nadležno
  tijelo može preispitati deklaraciju o CBAM-u u roku koji završava četvrtom godinom nakon godine u kojoj je deklaracija trebala biti podnesena. Preispitivanje može podrazumijevati provjeru informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u na temelju informacija koje su u skladu s člankom 25. stavkom 2. priopćila carinska tijela i svih drugih relevantnih dokaza te na temelju svake revizije koja se smatra potrebnom, među ostalim u prostorijama ovlaštenog deklaranta. | 1.   Tijelo
  za CBAM
  može preispitati deklaraciju o CBAM-u u roku koji završava četvrtom godinom nakon godine u kojoj je deklaracija trebala biti podnesena. Preispitivanje može podrazumijevati provjeru informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u na temelju informacija koje su u skladu s člankom 25. stavkom 2. priopćila carinska tijela i svih drugih relevantnih dokaza te na temelju svake revizije koja se smatra potrebnom, među ostalim u prostorijama ovlaštenog deklaranta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Nadležno
  tijelo može preispitati deklaraciju o CBAM-u u roku koji završava četvrtom godinom nakon godine u kojoj je deklaracija trebala biti podnesena. Preispitivanje može podrazumijevati provjeru informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u na temelju informacija koje su u skladu s člankom 25. stavkom 2. priopćila carinska tijela i svih drugih relevantnih dokaza te na temelju svake revizije koja se smatra potrebnom, među ostalim u prostorijama ovlaštenog deklaranta.

1.   Tijelo
  za CBAM
  može preispitati deklaraciju o CBAM-u u roku koji završava četvrtom godinom nakon godine u kojoj je deklaracija trebala biti podnesena. Preispitivanje može podrazumijevati provjeru informacija navedenih u deklaraciji o CBAM-u na temelju informacija koje su u skladu s člankom 25. stavkom 2. priopćila carinska tijela i svih drugih relevantnih dokaza te na temelju svake revizije koja se smatra potrebnom, među ostalim u prostorijama ovlaštenog deklaranta.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 3.

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da je prijavljeni broj certifikata o CBAM-u koje treba predati netočan ili da nije podnesena nijedna deklaracija o CBAM-u u skladu sa stavkom 2., prilagođava broj certifikata o CBAM-u koje je ovlašteni deklarant dužan podnijeti.
  Nadležno
  tijelo obavješćuje ovlaštenog deklaranta o prilagodbi i od njega zahtijeva da u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u. | 3.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da je prijavljeni broj certifikata o CBAM-u koje treba predati netočan ili da nije podnesena nijedna deklaracija o CBAM-u u skladu sa stavkom 2., prilagođava broj certifikata o CBAM-u koje je ovlašteni deklarant dužan podnijeti. Tijelo
  za CBAM
  obavješćuje ovlaštenog deklaranta o prilagodbi i od njega zahtijeva da u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da je prijavljeni broj certifikata o CBAM-u koje treba predati netočan ili da nije podnesena nijedna deklaracija o CBAM-u u skladu sa stavkom 2., prilagođava broj certifikata o CBAM-u koje je ovlašteni deklarant dužan podnijeti.
  Nadležno
  tijelo obavješćuje ovlaštenog deklaranta o prilagodbi i od njega zahtijeva da u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u.

3.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da je prijavljeni broj certifikata o CBAM-u koje treba predati netočan ili da nije podnesena nijedna deklaracija o CBAM-u u skladu sa stavkom 2., prilagođava broj certifikata o CBAM-u koje je ovlašteni deklarant dužan podnijeti. Tijelo
  za CBAM
  obavješćuje ovlaštenog deklaranta o prilagodbi i od njega zahtijeva da u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Primatelj obavijesti iz stavka 3. može podnijeti žalbu na obavijest. Primatelju obavijesti moraju se dostaviti informacije o postupku koji treba slijediti u slučaju žalbe. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Primatelj obavijesti iz stavka 3. može podnijeti žalbu na obavijest. Primatelju obavijesti moraju se dostaviti informacije o postupku koji treba slijediti u slučaju žalbe.

Briše se.

Briše se.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 5.

Članak 19. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako je predano više certifikata o CBAM-u nego što je bilo potrebno,
  nadležno
  tijelo ovlaštenom deklarantu bez odgode nadoknađuje vrijednost suvišno predanih certifikata o CBAM-u, izračunanu po prosječnoj cijeni koju je ovlašteni deklarant platio za certifikate
  o CBAM-u tijekom godine uvoza
  . | 5.   Ako je predano više certifikata o CBAM-u nego što je bilo potrebno, tijelo
  za CBAM
  ovlaštenom deklarantu bez odgode nadoknađuje vrijednost suvišno predanih certifikata o CBAM-u, izračunanu po prosječnoj cijeni koju je ovlašteni deklarant platio za
  te
  certifikate
  CBAM-a u vrijeme kupnje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako je predano više certifikata o CBAM-u nego što je bilo potrebno,
  nadležno
  tijelo ovlaštenom deklarantu bez odgode nadoknađuje vrijednost suvišno predanih certifikata o CBAM-u, izračunanu po prosječnoj cijeni koju je ovlašteni deklarant platio za certifikate
  o CBAM-u tijekom godine uvoza
  .

5.   Ako je predano više certifikata o CBAM-u nego što je bilo potrebno, tijelo
  za CBAM
  ovlaštenom deklarantu bez odgode nadoknađuje vrijednost suvišno predanih certifikata o CBAM-u, izračunanu po prosječnoj cijeni koju je ovlašteni deklarant platio za
  te
  certifikate
  CBAM-a u vrijeme kupnje
  .

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Nadležno
  tijelo
  svake države članice
  prodaje certifikate o CBAM-u deklarantima
  ovlaštenima u toj državi članici
  po cijeni izračunanoj u skladu s člankom 21. | 1.   Tijelo
  za CBAM
  prodaje certifikate o CBAM-u
  ovlaštenim
  deklarantima po cijeni izračunanoj u skladu s člankom 21. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Nadležno
  tijelo
  svake države članice
  prodaje certifikate o CBAM-u deklarantima
  ovlaštenima u toj državi članici
  po cijeni izračunanoj u skladu s člankom 21.

1.   Tijelo
  za CBAM
  prodaje certifikate o CBAM-u
  ovlaštenim
  deklarantima po cijeni izračunanoj u skladu s člankom 21.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 2.

Članak 20. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Nadležno
  tijelo mora osigurati da se svakom certifikatu o CBAM-u pri izradi dodijeli jedinstvena identifikacijska oznaka jedinice i u
  nacionalnom
  registru registrirati jedinstveni identifikacijski broj jedinice, cijenu i datum prodaje certifikata u računu ovlaštenog deklaranta koji ga kupuje. | 2.   Tijelo
  za CBAM
  mora osigurati da se svakom certifikatu o CBAM-u pri izradi dodijeli jedinstvena identifikacijska oznaka jedinice i u registru
  CBAM-a
  registrirati jedinstveni identifikacijski broj jedinice, cijenu i datum prodaje certifikata u računu ovlaštenog deklaranta koji ga kupuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Nadležno
  tijelo mora osigurati da se svakom certifikatu o CBAM-u pri izradi dodijeli jedinstvena identifikacijska oznaka jedinice i u
  nacionalnom
  registru registrirati jedinstveni identifikacijski broj jedinice, cijenu i datum prodaje certifikata u računu ovlaštenog deklaranta koji ga kupuje.

2.   Tijelo
  za CBAM
  mora osigurati da se svakom certifikatu o CBAM-u pri izradi dodijeli jedinstvena identifikacijska oznaka jedinice i u registru
  CBAM-a
  registrirati jedinstveni identifikacijski broj jedinice, cijenu i datum prodaje certifikata u računu ovlaštenog deklaranta koji ga kupuje.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 3.

Članak 21. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte
  kako bi dodatno definirala metodologiju
  za izračun prosječne cijene certifikata o CBAM-u i praktične mehanizme za objavu cijene. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. | 3.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte
  za provedbu metodologije, utvrđene u stavku 1.,
  za izračun prosječne cijene certifikata o CBAM-u i 
  praktičnih mehanizama
  za objavu cijene. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte
  kako bi dodatno definirala metodologiju
  za izračun prosječne cijene certifikata o CBAM-u i praktične mehanizme za objavu cijene. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

3.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte
  za provedbu metodologije, utvrđene u stavku 1.,
  za izračun prosječne cijene certifikata o CBAM-u i 
  praktičnih mehanizama
  za objavu cijene. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Do 31. svibnja svake godine ovlašteni deklarant
  nadležnom
  tijelu predaje onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara ugrađenim emisijama deklariranima u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (c) i verificiranima u skladu s člankom 8. za kalendarsku godinu koja prethodi predaji. | 1.   Do 31. svibnja svake godine ovlašteni deklarant tijelu
  za CBAM
  predaje onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara ugrađenim emisijama
  izračunanima u skladu s Prilogom III.a,
  deklariranima u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (c) i verificiranima u skladu s člankom 8. za kalendarsku godinu koja prethodi predaji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Do 31. svibnja svake godine ovlašteni deklarant
  nadležnom
  tijelu predaje onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara ugrađenim emisijama deklariranima u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (c) i verificiranima u skladu s člankom 8. za kalendarsku godinu koja prethodi predaji.

1.   Do 31. svibnja svake godine ovlašteni deklarant tijelu
  za CBAM
  predaje onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara ugrađenim emisijama
  izračunanima u skladu s Prilogom III.a,
  deklariranima u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (c) i verificiranima u skladu s člankom 8. za kalendarsku godinu koja prethodi predaji.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2.

Članak 22. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za potrebe stavka 1. ovlašteni deklarant osigurava da je potreban broj certifikata o CBAM-u dostupan na njegovu računu u 
  nacionalnom
  registru. Nadalje, ovlašteni deklarant osigurava da broj certifikata o CBAM-u na njegovu računu u 
  nacionalnom
  registru na kraju svakog tromjesečja odgovara najmanje 80 % ugrađenih emisija, utvrđenih upućivanjem na zadane vrijednosti u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III., u ukupnoj količini robe koju je uvezao od početka kalendarske godine. | 2.   Za potrebe stavka 1. ovlašteni deklarant osigurava da je potreban broj certifikata o CBAM-u dostupan na njegovu računu u registru
  CBAM-a
  . Nadalje, ovlašteni deklarant osigurava da broj certifikata o CBAM-u na njegovu računu u registru
  CBAM-a
  na kraju svakog tromjesečja odgovara najmanje 80 % ugrađenih emisija, utvrđenih upućivanjem na zadane vrijednosti u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III., u ukupnoj količini robe koju je uvezao od početka kalendarske godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za potrebe stavka 1. ovlašteni deklarant osigurava da je potreban broj certifikata o CBAM-u dostupan na njegovu računu u 
  nacionalnom
  registru. Nadalje, ovlašteni deklarant osigurava da broj certifikata o CBAM-u na njegovu računu u 
  nacionalnom
  registru na kraju svakog tromjesečja odgovara najmanje 80 % ugrađenih emisija, utvrđenih upućivanjem na zadane vrijednosti u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III., u ukupnoj količini robe koju je uvezao od početka kalendarske godine.

2.   Za potrebe stavka 1. ovlašteni deklarant osigurava da je potreban broj certifikata o CBAM-u dostupan na njegovu računu u registru
  CBAM-a
  . Nadalje, ovlašteni deklarant osigurava da broj certifikata o CBAM-u na njegovu računu u registru
  CBAM-a
  na kraju svakog tromjesečja odgovara najmanje 80 % ugrađenih emisija, utvrđenih upućivanjem na zadane vrijednosti u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III., u ukupnoj količini robe koju je uvezao od početka kalendarske godine.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 3.

Članak 22. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da broj certifikata o CBAM-u na računu ovlaštenog deklaranta nije usklađen s obvezama iz druge rečenice stavka 2., to tijelo obavješćuje o prilagodbi i zahtijeva da ovlašteni deklarant u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u. | 3.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da broj certifikata o CBAM-u na računu ovlaštenog deklaranta nije usklađen s obvezama iz druge rečenice stavka 2., to tijelo obavješćuje o prilagodbi i zahtijeva da ovlašteni deklarant u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da broj certifikata o CBAM-u na računu ovlaštenog deklaranta nije usklađen s obvezama iz druge rečenice stavka 2., to tijelo obavješćuje o prilagodbi i zahtijeva da ovlašteni deklarant u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u.

3.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da broj certifikata o CBAM-u na računu ovlaštenog deklaranta nije usklađen s obvezama iz druge rečenice stavka 2., to tijelo obavješćuje o prilagodbi i zahtijeva da ovlašteni deklarant u roku od mjesec dana preda dodatne certifikate o CBAM-u.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 4.

Članak 22. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Primatelj obavijesti iz stavka 3. može podnijeti žalbu na obavijest. Primatelju obavijesti moraju se dostaviti informacije o postupku koji treba slijediti u slučaju žalbe. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Primatelj obavijesti iz stavka 3. može podnijeti žalbu na obavijest. Primatelju obavijesti moraju se dostaviti informacije o postupku koji treba slijediti u slučaju žalbe.

Briše se.

Briše se.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1.

Članak 23. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Nadležno
  tijelo
  svake države članice
  , na zahtjev
  deklaranta
  ovlaštenog
  u toj državi članici
  , ponovno kupuje višak certifikata o CBAM-u preostao na računu deklaranta u 
  nacionalnom
  registru nakon što su certifikati predani u skladu s člankom 22. Zahtjev za ponovnu kupnju podnosi se do 30. lipnja svake godine u kojoj su certifikati o CBAM-u predani. | 1.   Tijelo
  za CBAM
  , na zahtjev ovlaštenog
  deklaranta
  , ponovno kupuje višak certifikata o CBAM-u preostao na računu deklaranta u registru
  CBAM-a
  nakon što su certifikati predani u skladu s člankom 22. Zahtjev za ponovnu kupnju podnosi se do 30. lipnja svake godine u kojoj su certifikati o CBAM-u predani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Nadležno
  tijelo
  svake države članice
  , na zahtjev
  deklaranta
  ovlaštenog
  u toj državi članici
  , ponovno kupuje višak certifikata o CBAM-u preostao na računu deklaranta u 
  nacionalnom
  registru nakon što su certifikati predani u skladu s člankom 22. Zahtjev za ponovnu kupnju podnosi se do 30. lipnja svake godine u kojoj su certifikati o CBAM-u predani.

1.   Tijelo
  za CBAM
  , na zahtjev ovlaštenog
  deklaranta
  , ponovno kupuje višak certifikata o CBAM-u preostao na računu deklaranta u registru
  CBAM-a
  nakon što su certifikati predani u skladu s člankom 22. Zahtjev za ponovnu kupnju podnosi se do 30. lipnja svake godine u kojoj su certifikati o CBAM-u predani.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Do 30. lipnja svake godine
  nadležno
  tijelo
  svake države članice
  poništava sve certifikate o CBAM-u koji su kupljeni tijekom godine prije prethodne kalendarske godine i koji su ostali na računima koje u 
  nacionalnom
  registru imaju deklaranti
  ovlašteni u toj državi članici
  . | Do 30. lipnja svake godine tijelo
  za CBAM
  poništava sve certifikate o CBAM-u koji su kupljeni tijekom godine prije prethodne kalendarske godine i koji su ostali na računima koje u registru
  CBAM-a
  imaju
  ovlašteni
  deklaranti
  te bez odgađanja o tome obavještava dotične ovlaštene deklarante
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Do 30. lipnja svake godine
  nadležno
  tijelo
  svake države članice
  poništava sve certifikate o CBAM-u koji su kupljeni tijekom godine prije prethodne kalendarske godine i koji su ostali na računima koje u 
  nacionalnom
  registru imaju deklaranti
  ovlašteni u toj državi članici
  .

nadležno

svake države članice

nacionalnom

ovlašteni u toj državi članici

Do 30. lipnja svake godine tijelo
  za CBAM
  poništava sve certifikate o CBAM-u koji su kupljeni tijekom godine prije prethodne kalendarske godine i koji su ostali na računima koje u registru
  CBAM-a
  imaju
  ovlašteni
  deklaranti
  te bez odgađanja o tome obavještava dotične ovlaštene deklarante
  .

za CBAM

CBAM-a

ovlašteni

te bez odgađanja o tome obavještava dotične ovlaštene deklarante

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24.a (novi)

Članak 24.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 24.a |
| | Prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u |
| | 1.
     
  Prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u ne smatraju se namjenskim prihodima. Ovom se Uredbom ne sprečava da se prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u definiraju kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. UFEU-a i unose u proračun Unije kao opći prihod. |
| | 2.
     
  Kako bi se osiguralo da CBAM ispuni svoj cilj smanjenja globalnih emisija ugljika i pomogne u ostvarivanju klimatskih ciljeva i međunarodnih obveza Unije, uključujući Pariški sporazum, financijska potpora Unije pruža se kao potpora ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama u najmanje razvijenim zemljama, uključujući njihove napore u cilju dekarbonizacije i transformacije njihovih proizvodnih industrija, ne dovodeći u pitanje stavak 1. Ta se sredstva stavljaju na raspolaganje iz proračuna Unije kako bi doprinijela međunarodnom financiranju borbe protiv klimatskih promjena olakšavanjem prilagodbe predmetnih industrija novim obvezama utvrđenima ovom Uredbom, dopunjenom tehničkom pomoći, pod uvjetom potpune provedbe i izvršavanja međunarodno priznatih radničkih i socijalnih prava kao što su temeljni standardi rada ILO-a u zemlji primateljici. |
| | Novu financijsku potporu iz proračuna Unije trebalo bi pružiti u okviru relevantnog geografskog i tematskog programa Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 i iznosa utvrđenog na godišnjoj osnovi, koji bi trebao odgovarati barem razini prihoda ostvarenih prodajom certifikata o CBAM-u. |
| | 3.
     
  Kako bi se prihodi ostvareni od prodaje certifikata o CBAM-u iskorištavali transparentno, Komisija na godišnjoj osnovi izvješćuje Europski parlament i Vijeće o načinu na koji se iskoristila financijska protuvrijednost tih prihoda od prošle godine i kako je to pridonijelo dekarbonizaciji proizvodne industrije u najslabije razvijenim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 24.a

Članak 24.a

Prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u

Prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u

1.
     
  Prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u ne smatraju se namjenskim prihodima. Ovom se Uredbom ne sprečava da se prihodi ostvareni prodajom certifikata o CBAM-u definiraju kao vlastita sredstva u skladu s člankom 311. UFEU-a i unose u proračun Unije kao opći prihod.

2.
     
  Kako bi se osiguralo da CBAM ispuni svoj cilj smanjenja globalnih emisija ugljika i pomogne u ostvarivanju klimatskih ciljeva i međunarodnih obveza Unije, uključujući Pariški sporazum, financijska potpora Unije pruža se kao potpora ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama u najmanje razvijenim zemljama, uključujući njihove napore u cilju dekarbonizacije i transformacije njihovih proizvodnih industrija, ne dovodeći u pitanje stavak 1. Ta se sredstva stavljaju na raspolaganje iz proračuna Unije kako bi doprinijela međunarodnom financiranju borbe protiv klimatskih promjena olakšavanjem prilagodbe predmetnih industrija novim obvezama utvrđenima ovom Uredbom, dopunjenom tehničkom pomoći, pod uvjetom potpune provedbe i izvršavanja međunarodno priznatih radničkih i socijalnih prava kao što su temeljni standardi rada ILO-a u zemlji primateljici.

Novu financijsku potporu iz proračuna Unije trebalo bi pružiti u okviru relevantnog geografskog i tematskog programa Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 i iznosa utvrđenog na godišnjoj osnovi, koji bi trebao odgovarati barem razini prihoda ostvarenih prodajom certifikata o CBAM-u.

Novu financijsku potporu iz proračuna Unije trebalo bi pružiti u okviru relevantnog geografskog i tematskog programa Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 i iznosa utvrđenog na godišnjoj osnovi, koji bi trebao odgovarati barem razini prihoda ostvarenih prodajom certifikata o CBAM-u.

3.
     
  Kako bi se prihodi ostvareni od prodaje certifikata o CBAM-u iskorištavali transparentno, Komisija na godišnjoj osnovi izvješćuje Europski parlament i Vijeće o načinu na koji se iskoristila financijska protuvrijednost tih prihoda od prošle godine i kako je to pridonijelo dekarbonizaciji proizvodne industrije u najslabije razvijenim zemljama.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25.

Članak 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 25. | Briše se. |
| Postupci na granici pri uvozu robe | |
| 1.
     
  Carinska tijela ne smiju dopustiti uvoz robe osim ako je deklaranta ovlastilo nadležno tijelo najkasnije pri puštanju robe u slobodni promet. | |
| 2.
     
  Carinska tijela dužna su nadležnom tijelu države članice u kojoj je deklarant ovlašten redovito priopćavati informacije o robi deklariranoj za uvoz, uključujući EORI broj i broj CBAM računa deklaranta, osmeroznamenkastu oznaku KN robe, količinu, zemlju podrijetla, datum deklaracije i carinski postupak. | |
| 3.
     
  Carinska tijela provode provjere robe u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 952/2013, među ostalim osmeroznamenkaste oznake KN, količine i zemlje podrijetla uvezene robe. Komisija uvrštava rizike povezane s CBAM-om u zajedničke kriterije i standarde za rizike u skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 952/2013. | |
| 4.
     
  Carinska tijela mogu u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 952/2013 nadležnom tijelu države članice u kojoj je deklarant ovlašten priopćiti povjerljive informacije koje su carinska tijela dobila u tijeku obavljanja svojih dužnosti ili koje su pružene u povjerenju. Nadležna tijela država članica postupaju s tim informacijama i razmjenjuju ih u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97. | |
| 5.
     
  Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kojima se utvrđuju informacije, raspored i sredstva priopćavanja informacija u skladu sa stavkom 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 25.

Članak 25.

Briše se.

Briše se.

Postupci na granici pri uvozu robe

Postupci na granici pri uvozu robe

1.
     
  Carinska tijela ne smiju dopustiti uvoz robe osim ako je deklaranta ovlastilo nadležno tijelo najkasnije pri puštanju robe u slobodni promet.

2.
     
  Carinska tijela dužna su nadležnom tijelu države članice u kojoj je deklarant ovlašten redovito priopćavati informacije o robi deklariranoj za uvoz, uključujući EORI broj i broj CBAM računa deklaranta, osmeroznamenkastu oznaku KN robe, količinu, zemlju podrijetla, datum deklaracije i carinski postupak.

3.
     
  Carinska tijela provode provjere robe u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 952/2013, među ostalim osmeroznamenkaste oznake KN, količine i zemlje podrijetla uvezene robe. Komisija uvrštava rizike povezane s CBAM-om u zajedničke kriterije i standarde za rizike u skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 952/2013.

4.
     
  Carinska tijela mogu u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 952/2013 nadležnom tijelu države članice u kojoj je deklarant ovlašten priopćiti povjerljive informacije koje su carinska tijela dobila u tijeku obavljanja svojih dužnosti ili koje su pružene u povjerenju. Nadležna tijela država članica postupaju s tim informacijama i razmjenjuju ih u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97.

5.
     
  Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kojima se utvrđuju informacije, raspored i sredstva priopćavanja informacija u skladu sa stavkom 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25.a (novi)

Članak 25.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 25.a |
| | Postupci na granici pri uvozu robe |
| | 1.
     
  Carinska tijela osiguravaju da je deklarant robe registriran pri tijelu za CBAM u trenutku deklariranja robe za uvoz, a najkasnije u trenutku puštanja robe u slobodni promet. |
| | 2.
     
  Carinska tijela dužna su tijelu za CBAM periodično priopćavati konkretne informacije o robi navedenoj u Prilogu I. koja se deklarira za uvoz. Te informacije uključuju najmanje količinu, zemlju podrijetla i deklaranta robe. Carinska tijela mogu tijelu za CBAM za potrebe ove Uredbe priopćavati povjerljive informacije iz članka 12. stavka 1. Uredbe (EU) br. 952/2013. |
| | 3.
     
  U skladu s pravilima o nepovlaštenom podrijetlu robe iz članka 59. Uredbe (EU) br. 952/2013, smatra se da uvezeni proizvodi potječu iz trećih zemalja. |
| | 4.
     
  Komisija provedbenim aktima utvrđuje periodičnost i informacije iz stavka 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. |
| | 5.
     
  Od datuma pokretanja mjere temeljem članka 26.a ili 27. i nakon što pravodobno obavijesti države članice, Komisija može naložiti carinskim tijelima da poduzmu odgovarajuće mjere evidentiranja uvoza tako da se na taj uvoz mjere mogu naknadno primijeniti od datuma takve evidencije. Komisija može uvjetovati uvoz evidentiranjem na zahtjev industrije Unije koji sadržava dostatne dokaze za opravdanje takve mjere ili na vlastitu inicijativu Komisije. Evidentiranje se propisuje odlukom Komisije u kojoj se navode ciljevi mjera i prema potrebi procijenjeni iznos mogućih budućih obveza. Evidentiranje se primjenjuje na uvoze u razdoblju od najviše devet mjeseci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 25.a

Članak 25.a

Postupci na granici pri uvozu robe

Postupci na granici pri uvozu robe

1.
     
  Carinska tijela osiguravaju da je deklarant robe registriran pri tijelu za CBAM u trenutku deklariranja robe za uvoz, a najkasnije u trenutku puštanja robe u slobodni promet.

2.
     
  Carinska tijela dužna su tijelu za CBAM periodično priopćavati konkretne informacije o robi navedenoj u Prilogu I. koja se deklarira za uvoz. Te informacije uključuju najmanje količinu, zemlju podrijetla i deklaranta robe. Carinska tijela mogu tijelu za CBAM za potrebe ove Uredbe priopćavati povjerljive informacije iz članka 12. stavka 1. Uredbe (EU) br. 952/2013.

3.
     
  U skladu s pravilima o nepovlaštenom podrijetlu robe iz članka 59. Uredbe (EU) br. 952/2013, smatra se da uvezeni proizvodi potječu iz trećih zemalja.

4.
     
  Komisija provedbenim aktima utvrđuje periodičnost i informacije iz stavka 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

5.
     
  Od datuma pokretanja mjere temeljem članka 26.a ili 27. i nakon što pravodobno obavijesti države članice, Komisija može naložiti carinskim tijelima da poduzmu odgovarajuće mjere evidentiranja uvoza tako da se na taj uvoz mjere mogu naknadno primijeniti od datuma takve evidencije. Komisija može uvjetovati uvoz evidentiranjem na zahtjev industrije Unije koji sadržava dostatne dokaze za opravdanje takve mjere ili na vlastitu inicijativu Komisije. Evidentiranje se propisuje odlukom Komisije u kojoj se navode ciljevi mjera i prema potrebi procijenjeni iznos mogućih budućih obveza. Evidentiranje se primjenjuje na uvoze u razdoblju od najviše devet mjeseci.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26.

Članak 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 26. | Briše se. |
| Kazne | |
| 1.
     
  Ovlašteni deklarant koji do 31. svibnja svake godine ne preda onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara emisijama ugrađenima u robu uvezenu tijekom prethodne godine podliježe kazni koja je jednaka kazni za prekomjerne emisije utvrđenoj u članku 16. stavku 3. Direktive 2003/87/EZ, uvećanoj u skladu s člankom 16. stavkom 4. te Direktive, i to u godini uvoza robe za svaki certifikat o CBAM-u koji je ovlašteni deklarant trebao predati. | |
| 2.
     
  Svaka osoba osim ovlaštenog deklaranta koja unese robu na carinsko područje Unije, a pritom ne preda certifikat o CBAM-u u skladu s ovom Uredbom, podliježe kazni iz stavka 1. u godini unosa robe za svaki certifikat o CBAM-u koji je ta osoba trebala predati. | |
| 3.
     
  Plaćanje kazne ni u kojem slučaju ne oslobađa ovlaštenog deklaranta od obveze da u određenoj godini nadležnom tijelu države članice u kojoj je deklarant ovlašten preda preostale certifikate o CBAM-u. | |
| 4.
     
  Ako nadležno tijelo utvrdi da ovlašteni deklarant nije ispunio obvezu predaje certifikata o CBAM-u kako je navedena u stavku 1. ili da je osoba unijela robu na carinsko područje Unije kako je navedeno u stavku 2., nadležno tijelo određuje kaznu i obavješćuje ovlaštenog deklaranta ili, u slučaju iz stavka 2., predmetnu osobu o sljedećem: | |
| (a) | zaključku nadležnog tijela da ovlašteni deklarant ili osoba ne ispunjavaju obvezu predaje certifikata o CBAM-u za određenu godinu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 26.

Članak 26.

Briše se.

Briše se.

Kazne

Kazne

1.
     
  Ovlašteni deklarant koji do 31. svibnja svake godine ne preda onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara emisijama ugrađenima u robu uvezenu tijekom prethodne godine podliježe kazni koja je jednaka kazni za prekomjerne emisije utvrđenoj u članku 16. stavku 3. Direktive 2003/87/EZ, uvećanoj u skladu s člankom 16. stavkom 4. te Direktive, i to u godini uvoza robe za svaki certifikat o CBAM-u koji je ovlašteni deklarant trebao predati.

2.
     
  Svaka osoba osim ovlaštenog deklaranta koja unese robu na carinsko područje Unije, a pritom ne preda certifikat o CBAM-u u skladu s ovom Uredbom, podliježe kazni iz stavka 1. u godini unosa robe za svaki certifikat o CBAM-u koji je ta osoba trebala predati.

3.
     
  Plaćanje kazne ni u kojem slučaju ne oslobađa ovlaštenog deklaranta od obveze da u određenoj godini nadležnom tijelu države članice u kojoj je deklarant ovlašten preda preostale certifikate o CBAM-u.

4.
     
  Ako nadležno tijelo utvrdi da ovlašteni deklarant nije ispunio obvezu predaje certifikata o CBAM-u kako je navedena u stavku 1. ili da je osoba unijela robu na carinsko područje Unije kako je navedeno u stavku 2., nadležno tijelo određuje kaznu i obavješćuje ovlaštenog deklaranta ili, u slučaju iz stavka 2., predmetnu osobu o sljedećem:

(a)

(a)

zaključku nadležnog tijela da ovlašteni deklarant ili osoba ne ispunjavaju obvezu predaje certifikata o CBAM-u za određenu godinu;

zaključku nadležnog tijela da ovlašteni deklarant ili osoba ne ispunjavaju obvezu predaje certifikata o CBAM-u za određenu godinu;

| (b) | razlozima za svoj zaključak; |
| --- | --- |

(b)

(b)

razlozima za svoj zaključak;

razlozima za svoj zaključak;

| (c) | iznosu kazne određene ovlaštenom deklarantu ili osobi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

iznosu kazne određene ovlaštenom deklarantu ili osobi;

iznosu kazne određene ovlaštenom deklarantu ili osobi;

| (d) | datumu dospijeća kazne; |
| --- | --- |

(d)

(d)

datumu dospijeća kazne;

datumu dospijeća kazne;

| (e) | radnjama za koje nadležno tijelo smatra da bi ih ovlašteni deklarant ili osoba trebali poduzeti kako bi ispunili svoju obvezu na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; odnosno |
| --- | --- |

(e)

(e)

radnjama za koje nadležno tijelo smatra da bi ih ovlašteni deklarant ili osoba trebali poduzeti kako bi ispunili svoju obvezu na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; odnosno

radnjama za koje nadležno tijelo smatra da bi ih ovlašteni deklarant ili osoba trebali poduzeti kako bi ispunili svoju obvezu na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; odnosno

| (f) | pravu ovlaštenog deklaranta ili osobe da na temelju nacionalnih pravila podnesu žalbu. |
| --- | --- |

(f)

(f)

pravu ovlaštenog deklaranta ili osobe da na temelju nacionalnih pravila podnesu žalbu.

pravu ovlaštenog deklaranta ili osobe da na temelju nacionalnih pravila podnesu žalbu.

5.
     
  Osim kazni iz stavka 2. države članice mogu u skladu sa svojim nacionalnim pravilima primijeniti administrativne ili kaznene sankcije za nepoštovanje zakonodavstva o CBAM-u. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26.a (novi)

Članak 26.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 26.a |
| | Kazne |
| | 1.
     
  Ovlašteni deklarant koji do 31. svibnja svake godine ne preda onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara emisijama ugrađenima u robu uvezenu tijekom prethodne godine ili koji nadležnom tijelu dostavi lažne informacije o stvarnim emisijama kako bi se prema njemu povoljnije postupalo smatra se odgovornim za plaćanje kazne. |
| | 2.
     
  Iznos kazne tri je puta veći od prosječne cijene certifikata o CBAM-u u prethodnoj godini za svaki certifikat o CBAM-u koji ovlašteni deklarant nije predao u skladu s člankom 22. Plaćanje kazne ne oslobađa ovlaštenog deklaranta od obveze predaje preostalih certifikata o CBAM-u tijelu za CBAM. |
| | 3.
     
  U slučaju ponovljenih prekršaja, tijelo za CBAM može odlučiti obustaviti CBAM račun ovlaštenog deklaranta. |
| | 4.
     
  Povrh kazne iz stavka 2., države članice u skladu sa svojim nacionalnim zakonom primjenjuju administrativne ili kaznene sankcije za nepoštovanje CBAM-a. Te sankcije su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
| | 5.
     
  Ako tijelo za CBAM utvrdi da ovlašteni deklarant nije ispunio obvezu predaje certifikata o CBAM-u ili da je tijelu prijavio lažne informacije, tijelo za CBAM određuje kaznu iz stavka 2. i obavješćuje ovlaštenog deklaranta o sljedećem: |
| | (a) | zaključku tijela za CBAM da ovlašteni deklarant ne ispunjava obvezu predaje certifikata o CBAM-u za određenu godinu u skladu s člankom 22. ili da je tijelu predao lažne informacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 26.a

Članak 26.a

Kazne

Kazne

1.
     
  Ovlašteni deklarant koji do 31. svibnja svake godine ne preda onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara emisijama ugrađenima u robu uvezenu tijekom prethodne godine ili koji nadležnom tijelu dostavi lažne informacije o stvarnim emisijama kako bi se prema njemu povoljnije postupalo smatra se odgovornim za plaćanje kazne.

2.
     
  Iznos kazne tri je puta veći od prosječne cijene certifikata o CBAM-u u prethodnoj godini za svaki certifikat o CBAM-u koji ovlašteni deklarant nije predao u skladu s člankom 22. Plaćanje kazne ne oslobađa ovlaštenog deklaranta od obveze predaje preostalih certifikata o CBAM-u tijelu za CBAM.

3.
     
  U slučaju ponovljenih prekršaja, tijelo za CBAM može odlučiti obustaviti CBAM račun ovlaštenog deklaranta.

4.
     
  Povrh kazne iz stavka 2., države članice u skladu sa svojim nacionalnim zakonom primjenjuju administrativne ili kaznene sankcije za nepoštovanje CBAM-a. Te sankcije su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

5.
     
  Ako tijelo za CBAM utvrdi da ovlašteni deklarant nije ispunio obvezu predaje certifikata o CBAM-u ili da je tijelu prijavio lažne informacije, tijelo za CBAM određuje kaznu iz stavka 2. i obavješćuje ovlaštenog deklaranta o sljedećem:

(a)

(a)

zaključku tijela za CBAM da ovlašteni deklarant ne ispunjava obvezu predaje certifikata o CBAM-u za određenu godinu u skladu s člankom 22. ili da je tijelu predao lažne informacije;

zaključku tijela za CBAM da ovlašteni deklarant ne ispunjava obvezu predaje certifikata o CBAM-u za određenu godinu u skladu s člankom 22. ili da je tijelu predao lažne informacije;

| (b) | razlozima za svoj zaključak; |
| --- | --- |

(b)

(b)

razlozima za svoj zaključak;

razlozima za svoj zaključak;

| (c) | iznosu kazne određene ovlaštenom deklarantu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

iznosu kazne određene ovlaštenom deklarantu;

iznosu kazne određene ovlaštenom deklarantu;

| (d) | datumu dospijeća kazne; |
| --- | --- |

(d)

(d)

datumu dospijeća kazne;

datumu dospijeća kazne;

| (e) | radnjama za koje nadležno tijelo smatra da bi ih ovlašteni deklarant trebao poduzeti kako bi ispunio svoje obveze na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; i |
| --- | --- |

(e)

(e)

radnjama za koje nadležno tijelo smatra da bi ih ovlašteni deklarant trebao poduzeti kako bi ispunio svoje obveze na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; i

radnjama za koje nadležno tijelo smatra da bi ih ovlašteni deklarant trebao poduzeti kako bi ispunio svoje obveze na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; i

| (f) | pravu ovlaštenog deklaranta da na temelju nacionalnog zakona podnese žalbu. |
| --- | --- |

(f)

(f)

pravu ovlaštenog deklaranta da na temelju nacionalnog zakona podnese žalbu.

pravu ovlaštenog deklaranta da na temelju nacionalnog zakona podnese žalbu.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2.

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Primjeri
  prakse izbjegavanja
  mjera uključuju situacije povezane s robom obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe u kojima se promjena strukture trgovine ne temelji na dostatnom valjanom ili ekonomski opravdanom razlogu, nego na pokušaju da se izbjegnu obveze utvrđene
  u ovoj Uredbi
  i podrazumijevaju zamjenu te robe neznatno izmijenjenim proizvodima koji nisu uvršteni na popis robe u Prilogu I., ali pripadaju sektoru obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe
  . | 2.   Prakse izbjegavanja
  su bilo kakve mjere čiji je cilj izbjegavanje obveza utvrđenih u ovoj Uredbi. To su situacije koje proizlaze iz prakse, postupka ili djelovanja koje ima nedostatan valjani ili ekonomski opravdan razlog, osim izbjegavanja ili ublažavanja obveza utvrđenih
  u ovoj Uredbi
  , a može se sastojati od, ali se ne ograničava na: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Primjeri
  prakse izbjegavanja
  mjera uključuju situacije povezane s robom obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe u kojima se promjena strukture trgovine ne temelji na dostatnom valjanom ili ekonomski opravdanom razlogu, nego na pokušaju da se izbjegnu obveze utvrđene
  u ovoj Uredbi
  i podrazumijevaju zamjenu te robe neznatno izmijenjenim proizvodima koji nisu uvršteni na popis robe u Prilogu I., ali pripadaju sektoru obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe
  .

2.   Prakse izbjegavanja
  su bilo kakve mjere čiji je cilj izbjegavanje obveza utvrđenih u ovoj Uredbi. To su situacije koje proizlaze iz prakse, postupka ili djelovanja koje ima nedostatan valjani ili ekonomski opravdan razlog, osim izbjegavanja ili ublažavanja obveza utvrđenih
  u ovoj Uredbi
  , a može se sastojati od, ali se ne ograničava na:

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka a (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (a) | izravne i neizravne subvencije, kao što su povoljni porezni aranžmani, određivanje cijena energije, izvozni rabati ili drugi oblici kompenzacije pri izvozu, za robu obuhvaćenu ovom Uredbom kako bi se apsorbirao dio troškova ili ukupni troškovi povezani s cijenom CO2 plaćenom u trećoj zemlji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

izravne i neizravne subvencije, kao što su povoljni porezni aranžmani, određivanje cijena energije, izvozni rabati ili drugi oblici kompenzacije pri izvozu, za robu obuhvaćenu ovom Uredbom kako bi se apsorbirao dio troškova ili ukupni troškovi povezani s cijenom CO2 plaćenom u trećoj zemlji;

izravne i neizravne subvencije, kao što su povoljni porezni aranžmani, određivanje cijena energije, izvozni rabati ili drugi oblici kompenzacije pri izvozu, za robu obuhvaćenu ovom Uredbom kako bi se apsorbirao dio troškova ili ukupni troškovi povezani s cijenom CO2 plaćenom u trećoj zemlji;

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka b (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b) | cijenu koja se za CO2 plaća u trećoj zemlji samo za robu koja se izvozi u Uniju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

cijenu koja se za CO2 plaća u trećoj zemlji samo za robu koja se izvozi u Uniju;

cijenu koja se za CO2 plaća u trećoj zemlji samo za robu koja se izvozi u Uniju;

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka c (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c) | zamjenu te robe neznatno izmijenjenim proizvodima koji nisu uvršteni na popis robe u Prilogu I., ali pripadaju sektoru obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

zamjenu te robe neznatno izmijenjenim proizvodima koji nisu uvršteni na popis robe u Prilogu I., ali pripadaju sektoru obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe;

zamjenu te robe neznatno izmijenjenim proizvodima koji nisu uvršteni na popis robe u Prilogu I., ali pripadaju sektoru obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe;

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka d (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (d) | eksternalizacija proizvodnje proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji sadrže jednu ili više roba s popisa u Prilogu I. s ciljem izbjegavanja plaćanja cijene CO2 u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

(d)

eksternalizacija proizvodnje proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji sadrže jednu ili više roba s popisa u Prilogu I. s ciljem izbjegavanja plaćanja cijene CO2 u Uniji;

eksternalizacija proizvodnje proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji sadrže jednu ili više roba s popisa u Prilogu I. s ciljem izbjegavanja plaćanja cijene CO2 u Uniji;

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka e (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (e) | otpremu dotičnog proizvoda preko trećih zemalja u kojima se ne primjenjuju obveze ili se primjenjuju povoljnije obveze; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

otpremu dotičnog proizvoda preko trećih zemalja u kojima se ne primjenjuju obveze ili se primjenjuju povoljnije obveze; ili

otpremu dotičnog proizvoda preko trećih zemalja u kojima se ne primjenjuju obveze ili se primjenjuju povoljnije obveze; ili

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka f (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (f) | reorganizaciju strukture i kanala prodaje i proizvodnje od strane izvoznika ili proizvođača ili bilo koje druge vrste prakse dvostruke proizvodnje i dvostruke prodaje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

(f)

reorganizaciju strukture i kanala prodaje i proizvodnje od strane izvoznika ili proizvođača ili bilo koje druge vrste prakse dvostruke proizvodnje i dvostruke prodaje.

reorganizaciju strukture i kanala prodaje i proizvodnje od strane izvoznika ili proizvođača ili bilo koje druge vrste prakse dvostruke proizvodnje i dvostruke prodaje.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3.

Članak 27. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Država članica ili bilo koja strana koja je zahvaćena ili je imala koristi od situacija opisanih u stavku 2. može obavijestiti Komisiju ako se
  tijekom razdoblja od dva mjeseca u odnosu na isto razdoblje prethodne godine
  suoči
  sa znatnim smanjenjem opsega uvezene robe obuhvaćene područjem primjene
  ove Uredbe
  i povećanjem opsega uvoza neznatno izmijenjenih proizvoda koji nisu uvršteni na popis robe u Prilogu I
  . Komisija je dužna kontinuirano pratiti
  svaku znatnu promjenu strukture trgovine robom i neznatno izmijenjenim proizvodima na razini Unije
  . | 3.   Država članica ili bilo koja strana koja je zahvaćena ili je imala koristi od
  bilo koje od
  situacija opisanih u stavku 2. može obavijestiti Komisiju ako se suoči
  s praksama izbjegavanja
  .
  Zainteresirane strane osim onih izravno zahvaćenih, kao što su organizacije za zaštitu okoliša i nevladine organizacije, koje pronađu konkretne dokaze o izbjegavanju
  ove Uredbe
  , također mogu obavijestiti Komisij
  u. Komisija je dužna kontinuirano pratiti
  situaciju u cilju utvrđivanja praksi izbjegavanja, među ostalim na temelju nadzora tržišta ili na temelju bilo kojeg relevantnog izvora informacija, kao što su podnesci i izvješća organizacija civilnog društva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Država članica ili bilo koja strana koja je zahvaćena ili je imala koristi od situacija opisanih u stavku 2. može obavijestiti Komisiju ako se
  tijekom razdoblja od dva mjeseca u odnosu na isto razdoblje prethodne godine
  suoči
  sa znatnim smanjenjem opsega uvezene robe obuhvaćene područjem primjene
  ove Uredbe
  i povećanjem opsega uvoza neznatno izmijenjenih proizvoda koji nisu uvršteni na popis robe u Prilogu I
  . Komisija je dužna kontinuirano pratiti
  svaku znatnu promjenu strukture trgovine robom i neznatno izmijenjenim proizvodima na razini Unije
  .

3.   Država članica ili bilo koja strana koja je zahvaćena ili je imala koristi od
  bilo koje od
  situacija opisanih u stavku 2. može obavijestiti Komisiju ako se suoči
  s praksama izbjegavanja
  .
  Zainteresirane strane osim onih izravno zahvaćenih, kao što su organizacije za zaštitu okoliša i nevladine organizacije, koje pronađu konkretne dokaze o izbjegavanju
  ove Uredbe
  , također mogu obavijestiti Komisij
  u. Komisija je dužna kontinuirano pratiti
  situaciju u cilju utvrđivanja praksi izbjegavanja, među ostalim na temelju nadzora tržišta ili na temelju bilo kojeg relevantnog izvora informacija, kao što su podnesci i izvješća organizacija civilnog društva
  .

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 4.

Članak 27. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U obavijesti iz stavka 3. moraju se navesti razlozi na kojima se ta obavijest temelji te ona mora sadržavati relevantne podatke i statističke podatke
  o robi i proizvodima iz
  stavka 
  2
  . | 4.   U obavijesti iz stavaka 3. moraju se navesti razlozi na kojima se ta obavijest temelji te ona mora sadržavati relevantne podatke i statističke podatke
  koji potkrepljuju tvrdnju o izbjegavanju pridržavanja ove Uredbe
  .
  Komisija pokreće istragu u vezi s takvom tvrdnjom navedenom u prijavi države članice, pogođene stranke ili zainteresirane strane, pod uvjetom da prijava ispunjava zahtjeve iz ovog
  stavka
  ili ako sama Komisija utvrdi da je takva istraga potrebna
  .
  Tijekom provođenja istrage Komisiji mogu pomagati nadležna i carinska tijela. Komisija zaključuje istragu u roku od devet mjeseci od datuma obavijesti. Ako je pokrenuta istraga, Komisija o tome obavješćuje sva nadležna tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U obavijesti iz stavka 3. moraju se navesti razlozi na kojima se ta obavijest temelji te ona mora sadržavati relevantne podatke i statističke podatke
  o robi i proizvodima iz
  stavka 
  2
  .

4.   U obavijesti iz stavaka 3. moraju se navesti razlozi na kojima se ta obavijest temelji te ona mora sadržavati relevantne podatke i statističke podatke
  koji potkrepljuju tvrdnju o izbjegavanju pridržavanja ove Uredbe
  .
  Komisija pokreće istragu u vezi s takvom tvrdnjom navedenom u prijavi države članice, pogođene stranke ili zainteresirane strane, pod uvjetom da prijava ispunjava zahtjeve iz ovog
  stavka
  ili ako sama Komisija utvrdi da je takva istraga potrebna
  .
  Tijekom provođenja istrage Komisiji mogu pomagati nadležna i carinska tijela. Komisija zaključuje istragu u roku od devet mjeseci od datuma obavijesti. Ako je pokrenuta istraga, Komisija o tome obavješćuje sva nadležna tijela.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 5.

Članak 27. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako Komisija, uzimajući u obzir relevantne podatke, izvješća i statističke podatke, među ostalim ako ih dostave carinska tijela država članica, ima dovoljno razloga smatrati da okolnosti iz stavka 
  3
  . postoje u jednoj ili više država članica, ovlaštena je donositi delegirane akte u skladu s člankom 28. kako bi se dopunilo područje primjene ove Uredbe i obuhvatili neznatno izmijenjeni proizvodi radi sprečavanja izbjegavanja mjera. | 5.   Ako Komisija, uzimajući u obzir relevantne podatke, izvješća i statističke podatke, među ostalim ako ih dostave carinska tijela država članica, ima dovoljno razloga smatrati da okolnosti iz stavka 
  2
  . postoje u jednoj ili više država članica, ovlaštena je donositi delegirane akte u skladu s člankom 28. kako bi se dopunilo područje primjene ove Uredbe i obuhvatili neznatno izmijenjeni proizvodi
  ili proizvodi na kraju proizvodnog lanca koji sadrže jednu ili više robâ s popisa u Prilogu I. u odnosu na određeni minimalni prag,
  radi sprečavanja izbjegavanja mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako Komisija, uzimajući u obzir relevantne podatke, izvješća i statističke podatke, među ostalim ako ih dostave carinska tijela država članica, ima dovoljno razloga smatrati da okolnosti iz stavka 
  3
  . postoje u jednoj ili više država članica, ovlaštena je donositi delegirane akte u skladu s člankom 28. kako bi se dopunilo područje primjene ove Uredbe i obuhvatili neznatno izmijenjeni proizvodi radi sprečavanja izbjegavanja mjera.

5.   Ako Komisija, uzimajući u obzir relevantne podatke, izvješća i statističke podatke, među ostalim ako ih dostave carinska tijela država članica, ima dovoljno razloga smatrati da okolnosti iz stavka 
  2
  . postoje u jednoj ili više država članica, ovlaštena je donositi delegirane akte u skladu s člankom 28. kako bi se dopunilo područje primjene ove Uredbe i obuhvatili neznatno izmijenjeni proizvodi
  ili proizvodi na kraju proizvodnog lanca koji sadrže jednu ili više robâ s popisa u Prilogu I. u odnosu na određeni minimalni prag,
  radi sprečavanja izbjegavanja mjera.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 5.a (novi)

Članak 27. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija objavljuje sve slučajeve istraga o izbjegavanju mjera i njihove rezultate u godišnjem izvješću. Izvješće sadrži i informacije o statusu aktualnih žalbenih postupaka protiv kazni i objedinjene informacije o intenzitetu emisija po zemlji podrijetla za različitu robu navedenu u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Komisija objavljuje sve slučajeve istraga o izbjegavanju mjera i njihove rezultate u godišnjem izvješću. Izvješće sadrži i informacije o statusu aktualnih žalbenih postupaka protiv kazni i objedinjene informacije o intenzitetu emisija po zemlji podrijetla za različitu robu navedenu u Prilogu I.

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje VI.a (novo)

Poglavlje VI.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Poglavlje VI.a |
| | Žalbe |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Poglavlje VI.a

Poglavlje VI.a

Žalbe

Žalbe

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27.a (novi)

Članak 27.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 27.a |
| | Žalbe na odluke koje donosi tijelo za CBAM |
| | 1.
     
  Moguće je podnijeti žalbu protiv odluke koju je donijelo tijelo za CBAM. Žalba je dopuštena protiv odluka tijela za CBAM koje nepovoljno utječu na bilo koju zainteresiranu osobu, uključujući odluke o kaznama, izbjegavanju i stvarnim vrijednostima emisija. Te odluke stupaju na snagu tek od datuma isteka roka za podnošenje žalbe, koji traje dva mjeseca. |
| | 2.
     
  Žalba uložena u skladu sa stavkom 1. ima odgodni učinak. |
| | 3.
     
  Proizvodi na koje se žalba odnosi podliježu evidentiranju u skladu s člankom 25.a stavkom 5. |
| | 4.
     
  Svaka stranka u postupku na koju je odluka negativno utjecala može podnijeti žalbu. Sve ostale strane u tom postupku imaju pravo biti stranke u žalbenom postupku. |
| | 5.
     
  Uspostavlja se žalbeni odbor koji se sastoji od tri punopravna člana, predsjednika i dva zamjenska člana. Po jednog člana imenuju Europski parlament, Vijeće i Komisija. Vijeće imenuje predsjednika. Europski parlament i Vijeće imenuju po jednog dodatnog zamjenika člana. |
| | 6.
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se dopunjuje ova Uredba i kojima se utvrđuju sastav i poslovnik žalbenog odbora te imenovanje njegovih članova kako bi se osigurala njihova neovisnost, među ostalim i tijekom prijelaznog razdoblja. Tijekom prijelaznog razdoblja Komisija obnaša funkcije žalbenog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 27.a

Članak 27.a

Žalbe na odluke koje donosi tijelo za CBAM

Žalbe na odluke koje donosi tijelo za CBAM

1.
     
  Moguće je podnijeti žalbu protiv odluke koju je donijelo tijelo za CBAM. Žalba je dopuštena protiv odluka tijela za CBAM koje nepovoljno utječu na bilo koju zainteresiranu osobu, uključujući odluke o kaznama, izbjegavanju i stvarnim vrijednostima emisija. Te odluke stupaju na snagu tek od datuma isteka roka za podnošenje žalbe, koji traje dva mjeseca.

2.
     
  Žalba uložena u skladu sa stavkom 1. ima odgodni učinak.

3.
     
  Proizvodi na koje se žalba odnosi podliježu evidentiranju u skladu s člankom 25.a stavkom 5.

4.
     
  Svaka stranka u postupku na koju je odluka negativno utjecala može podnijeti žalbu. Sve ostale strane u tom postupku imaju pravo biti stranke u žalbenom postupku.

5.
     
  Uspostavlja se žalbeni odbor koji se sastoji od tri punopravna člana, predsjednika i dva zamjenska člana. Po jednog člana imenuju Europski parlament, Vijeće i Komisija. Vijeće imenuje predsjednika. Europski parlament i Vijeće imenuju po jednog dodatnog zamjenika člana.

6.
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se dopunjuje ova Uredba i kojima se utvrđuju sastav i poslovnik žalbenog odbora te imenovanje njegovih članova kako bi se osigurala njihova neovisnost, među ostalim i tijekom prijelaznog razdoblja. Tijekom prijelaznog razdoblja Komisija obnaša funkcije žalbenog odbora.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27.b (novi)

Članak 27.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 27.b |
| | Razmatranje žalbi |
| | 1.
     
  Žalbeni odbor ispituje je li žalba dopuštena. |
| | 2.
     
  Žalbeni odbor pri ispitivanju žalbe poziva stranke iz članka 27.a stavka 4. da onoliko često koliko je potrebno, u roku koji odredi žalbeni odbor, dostavljaju primjedbe u vezi s očitovanjima koja su podnijele druge stranke u žalbenom postupku ili u vezi s obavijestima žalbenog odbora. |
| | 3.
     
  Žalbeni odbor odlučuje o žalbi nakon ispitivanja dopuštenosti žalbe. Žalbeni odbor može izvršavati sve ovlasti u nadležnosti tijela za CBAM ili može proslijediti slučaj tom tijelu na daljnje djelovanje. |
| | 4.
     
  Ako žalbeni odbor proslijedi slučaj tijelu za CBAM na daljnje djelovanje, zaključci žalbenog odbora obvezuju tijelo za CBAM ako su činjenice nepromijenjene. |
| | 5.
     
  Odluka žalbenog odbora stupa na snagu tek od datuma isteka dvomjesečnog roka od dostavljanja odluke, ili ako je u tom roku podnesena tužba Općem sudu, od datuma odbijanja takve tužbe ili svake žalbe podnesene Sudu Europske unije na odluku Općeg suda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 27.b

Članak 27.b

Razmatranje žalbi

Razmatranje žalbi

1.
     
  Žalbeni odbor ispituje je li žalba dopuštena.

2.
     
  Žalbeni odbor pri ispitivanju žalbe poziva stranke iz članka 27.a stavka 4. da onoliko često koliko je potrebno, u roku koji odredi žalbeni odbor, dostavljaju primjedbe u vezi s očitovanjima koja su podnijele druge stranke u žalbenom postupku ili u vezi s obavijestima žalbenog odbora.

3.
     
  Žalbeni odbor odlučuje o žalbi nakon ispitivanja dopuštenosti žalbe. Žalbeni odbor može izvršavati sve ovlasti u nadležnosti tijela za CBAM ili može proslijediti slučaj tom tijelu na daljnje djelovanje.

4.
     
  Ako žalbeni odbor proslijedi slučaj tijelu za CBAM na daljnje djelovanje, zaključci žalbenog odbora obvezuju tijelo za CBAM ako su činjenice nepromijenjene.

5.
     
  Odluka žalbenog odbora stupa na snagu tek od datuma isteka dvomjesečnog roka od dostavljanja odluke, ili ako je u tom roku podnesena tužba Općem sudu, od datuma odbijanja takve tužbe ili svake žalbe podnesene Sudu Europske unije na odluku Općeg suda.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27.c (novi)

Članak 27.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 27.c |
| | Postupci pred Sudom |
| | 1.
     
  U skladu s člankom 263. UFEU-a može se podnijeti tužba Općem sudu ili Sudu kojom se osporava odluka koju je donio žalbeni odbor. |
| | 2.
     
  Ako žalbeni odbor ne donese odluku, može se pokrenuti postupak zbog propuštanja djelovanja pred Općim sudom ili Sudom, u skladu s člankom 265. UFEU-a. |
| | 3.
     
  Tijelo za CBAM mora poduzeti sve potrebne mjere za izvršenje presude Općeg suda ili, u slučaju žalbe na tu presudu, Suda Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 27.c

Članak 27.c

Postupci pred Sudom

Postupci pred Sudom

1.
     
  U skladu s člankom 263. UFEU-a može se podnijeti tužba Općem sudu ili Sudu kojom se osporava odluka koju je donio žalbeni odbor.

2.
     
  Ako žalbeni odbor ne donese odluku, može se pokrenuti postupak zbog propuštanja djelovanja pred Općim sudom ili Sudom, u skladu s člankom 265. UFEU-a.

3.
     
  Tijelo za CBAM mora poduzeti sve potrebne mjere za izvršenje presude Općeg suda ili, u slučaju žalbe na tu presudu, Suda Europske unije.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2.

Članak 28. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavaka 10. i 11., članka 18. stavka 3.
  i
  članka 27. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavaka
  1.a, 6.,
  10. i 11.,
  članka 7. stavka 7.a, članka 8. stavka 3., članka 12.a stavka 7.,
  članka 18. stavka 3., članka 27. stavka 5.
  , članka 27.a stavka 6., članka 31. stavka 2. i članka 35. stavka 6.
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavaka 10. i 11., članka 18. stavka 3.
  i
  članka 27. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavaka
  1.a, 6.,
  10. i 11.,
  članka 7. stavka 7.a, članka 8. stavka 3., članka 12.a stavka 7.,
  članka 18. stavka 3., članka 27. stavka 5.
  , članka 27.a stavka 6., članka 31. stavka 2. i članka 35. stavka 6.
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 3.

Članak 28. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2.
  stavka
  10.
  , članka 2. stavka
  11., članka 18. stavka 3.
  i
  članka 27. stavka 5. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2.
  stavaka 1.a, 6.,
  10.
  i
  11.,
  članka 7. stavka 7.a, članka 8. stavka 3., članka 12.a stavka 7.,
  članka 18. stavka 3., članka 27. stavka 5.
  , članka 27.a stavka 6., članka 31. stavka 2. i članka 35. stavka 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2.
  stavka
  10.
  , članka 2. stavka
  11., članka 18. stavka 3.
  i
  članka 27. stavka 5.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2.
  stavaka 1.a, 6.,
  10.
  i
  11.,
  članka 7. stavka 7.a, članka 8. stavka 3., članka 12.a stavka 7.,
  članka 18. stavka 3., članka 27. stavka 5.
  , članka 27.a stavka 6., članka 31. stavka 2. i članka 35. stavka 6.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 7.

Članak 28. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavaka 10. i 11., članka 18. stavka 3.
  i
  članka 27. stavka 5. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 7.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavaka
  1.a, 6.,
  10. i 11.,
  članka 7. stavka 7.a, članka 8. stavka 3., članka 12.a stavka 7.,
  članka 18. stavka 3., članka 27. stavka 5.,
  članka 27.a stavka 6., članka 31. stavka 2. i članka 35. stavka 6.
  stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavaka 10. i 11., članka 18. stavka 3.
  i
  članka 27. stavka 5. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

7.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavaka
  1.a, 6.,
  10. i 11.,
  članka 7. stavka 7.a, članka 8. stavka 3., članka 12.a stavka 7.,
  članka 18. stavka 3., članka 27. stavka 5.,
  članka 27.a stavka 6., članka 31. stavka 2. i članka 35. stavka 6.
  stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija prikuplja informacije potrebne za proširenje područja primjene ove Uredbe
  na neizravne emisije i robu osim onih navedenih u Prilogu I. te izrađuje metode za izračun
  ugrađenih emisija na temelju metoda za mjerenje ekološkog otiska. | 1.   Komisija
  , uz savjetovanje s relevantnim dionicima,
  prikuplja informacije potrebne za proširenje područja primjene
  na druge sektore i proizvode na kraju proizvodnog lanca utvrđene u članku 2. stavku 1.a
  ove Uredbe
  te za razvoj metoda izračuna
  ugrađenih emisija na temelju metoda za mjerenje ekološkog otiska. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija prikuplja informacije potrebne za proširenje područja primjene ove Uredbe
  na neizravne emisije i robu osim onih navedenih u Prilogu I. te izrađuje metode za izračun
  ugrađenih emisija na temelju metoda za mjerenje ekološkog otiska.

1.   Komisija
  , uz savjetovanje s relevantnim dionicima,
  prikuplja informacije potrebne za proširenje područja primjene
  na druge sektore i proizvode na kraju proizvodnog lanca utvrđene u članku 2. stavku 1.a
  ove Uredbe
  te za razvoj metoda izračuna
  ugrađenih emisija na temelju metoda za mjerenje ekološkog otiska.

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2.

Članak 30. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prije isteka prijelaznog razdoblja Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe.
  Konkretno,
  izvješće
  mora sadržavati procjenu
  mogućnosti
  da se područje primjene ugrađenih emisija dodatno proširi na neizravne emisije i drugu robu koja je izložena riziku od istjecanja ugljika osim robe koja je već obuhvaćena ovom Uredbom, te procjenu sustava upravljanja. Izvješće mora sadržavati
  i 
  procjenu mogućnosti
  da se
  područje primjene dodatno proširi
  na
  ugrađene emisije usluga prijevoza
  ,
  kao i na robu na nižim razinama lanca vrijednosti i usluge koje bi u budućnosti mogle biti izložene riziku od istjecanja ugljika
  . | 2.   Prije isteka prijelaznog razdoblja Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe.
  Prvo
  izvješće
  posebno je usmjereno na
  mogućnosti
  jačanja ove Uredbe prema cilju klimatski neutralne Unije najkasnije do 2050. te se procjenjuje mogućnost daljnjeg proširenja područja primjene na ugrađene emisije usluga prijevoza. Nadalje, ocjenjuju se tehničke posebnosti izračuna ugrađenih emisija za organske kemikalije i polimere, njihovi vrijednosni lanci
  i 
  sposobnost mehanizma
  da se
  u dovoljnoj mjeri uhvati ukoštac s rizikom od istjecanja ugljika u tim sektorima.
  Na
  temelju tog izvješća Komisija može
  ,
  prema potrebi, iznijeti zakonodavni prijedlog za prilagodbu faktora CBAM-a iz članka 31. ili za odgodu stupanja na snagu članka 36. stavka 3. točke (d) u pogledu te robe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Prije isteka prijelaznog razdoblja Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe.
  Konkretno,
  izvješće
  mora sadržavati procjenu
  mogućnosti
  da se područje primjene ugrađenih emisija dodatno proširi na neizravne emisije i drugu robu koja je izložena riziku od istjecanja ugljika osim robe koja je već obuhvaćena ovom Uredbom, te procjenu sustava upravljanja. Izvješće mora sadržavati
  i 
  procjenu mogućnosti
  da se
  područje primjene dodatno proširi
  na
  ugrađene emisije usluga prijevoza
  ,
  kao i na robu na nižim razinama lanca vrijednosti i usluge koje bi u budućnosti mogle biti izložene riziku od istjecanja ugljika
  .

2.   Prije isteka prijelaznog razdoblja Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe.
  Prvo
  izvješće
  posebno je usmjereno na
  mogućnosti
  jačanja ove Uredbe prema cilju klimatski neutralne Unije najkasnije do 2050. te se procjenjuje mogućnost daljnjeg proširenja područja primjene na ugrađene emisije usluga prijevoza. Nadalje, ocjenjuju se tehničke posebnosti izračuna ugrađenih emisija za organske kemikalije i polimere, njihovi vrijednosni lanci
  i 
  sposobnost mehanizma
  da se
  u dovoljnoj mjeri uhvati ukoštac s rizikom od istjecanja ugljika u tim sektorima.
  Na
  temelju tog izvješća Komisija može
  ,
  prema potrebi, iznijeti zakonodavni prijedlog za prilagodbu faktora CBAM-a iz članka 31. ili za odgodu stupanja na snagu članka 36. stavka 3. točke (d) u pogledu te robe
  .

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 3.

Članak 30. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Izvješću
  Komisije
  prema potrebi se prilaže zakonodavni prijedlog
  . | 3.   
  Nakon 2028.
  Komisija
  prati funkcioniranje CBAM-a i svake dvije godine podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o funkcioniranju CBAM-a na temelju elemenata utvrđenih u stavku 2.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Izvješću
  Komisije
  prema potrebi se prilaže zakonodavni prijedlog
  .

3.   
  Nakon 2028.
  Komisija
  prati funkcioniranje CBAM-a i svake dvije godine podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o funkcioniranju CBAM-a na temelju elemenata utvrđenih u stavku 2.a.

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 3.a (novi)

Članak 30. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  U slučaju nepredvidivog, izvanrednog i ničim izazvanog događaja koji je izvan kontrole jedne ili više trećih zemalja na koje se primjenjuje CBAM, a koji ima razorne posljedice na gospodarsku i industrijsku infrastrukturu predmetnih zemalja, Komisija procjenjuje situaciju i, prema potrebi, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe utvrđivanjem potrebnih privremenih mjera za rješavanje tih izvanrednih okolnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  U slučaju nepredvidivog, izvanrednog i ničim izazvanog događaja koji je izvan kontrole jedne ili više trećih zemalja na koje se primjenjuje CBAM, a koji ima razorne posljedice na gospodarsku i industrijsku infrastrukturu predmetnih zemalja, Komisija procjenjuje situaciju i, prema potrebi, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe utvrđivanjem potrebnih privremenih mjera za rješavanje tih izvanrednih okolnosti.

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1.a (novi)

Članak 31. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Od datuma primjene CBAM-a, sukladno članku 36. stavku 3., više se ne dodjeljuju besplatne emisijske jedinice za proizvode navedene u Prilogu I. koji se proizvode unutar Unije. |
| | Odstupajući od prvog podstavka, do 2032. proizvodnji te vrste proizvoda besplatno se dodjeljuje smanjena količina emisijskih jedinica. Za proizvodnju tih proizvoda primjenjuje se faktor CBAM-a za smanjivanje dodjele. Faktor CBAM-a iznosi 100 % za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2026., te ovisno o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) ove Uredbe, 93 % u 2027., 84 % u 2028., 69 % u 2029., 50 % u 2030., 25 % u 2031. te do 2032. doseže 0 %. |
| | Faktor CBAM-a za robu uključenu u ovu Uredbu nakon...[datuma stupanja na snagu ove Uredbe], u skladu s vremenskim okvirom utvrđenim u članku 2. stavku 1.a, iznosi 100 % za prvu godinu, 93 % za drugu godinu, 84 % za treću godinu, 69 % za četvrtu godinu, 50 % za petu godinu, 25 % za šestu godinu te nakon šest godina doseže 0 %. |
| | Smanjenje količine emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu izračunava se godišnje kao prosječni udio potražnje za emisijskim jedinicama za besplatnu dodjelu za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. u odnosu na izračunanu ukupnu potražnju za emisijskim jedinicama za besplatnu dodjelu za sva postrojenja za relevantno razdoblje iz članka 11. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ te se primjenjuje faktor CBAM-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Od datuma primjene CBAM-a, sukladno članku 36. stavku 3., više se ne dodjeljuju besplatne emisijske jedinice za proizvode navedene u Prilogu I. koji se proizvode unutar Unije.

Odstupajući od prvog podstavka, do 2032. proizvodnji te vrste proizvoda besplatno se dodjeljuje smanjena količina emisijskih jedinica. Za proizvodnju tih proizvoda primjenjuje se faktor CBAM-a za smanjivanje dodjele. Faktor CBAM-a iznosi 100 % za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2026., te ovisno o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) ove Uredbe, 93 % u 2027., 84 % u 2028., 69 % u 2029., 50 % u 2030., 25 % u 2031. te do 2032. doseže 0 %.

Odstupajući od prvog podstavka, do 2032. proizvodnji te vrste proizvoda besplatno se dodjeljuje smanjena količina emisijskih jedinica. Za proizvodnju tih proizvoda primjenjuje se faktor CBAM-a za smanjivanje dodjele. Faktor CBAM-a iznosi 100 % za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2026., te ovisno o primjeni članka 36. stavka 3. točke (d) ove Uredbe, 93 % u 2027., 84 % u 2028., 69 % u 2029., 50 % u 2030., 25 % u 2031. te do 2032. doseže 0 %.

Faktor CBAM-a za robu uključenu u ovu Uredbu nakon...[datuma stupanja na snagu ove Uredbe], u skladu s vremenskim okvirom utvrđenim u članku 2. stavku 1.a, iznosi 100 % za prvu godinu, 93 % za drugu godinu, 84 % za treću godinu, 69 % za četvrtu godinu, 50 % za petu godinu, 25 % za šestu godinu te nakon šest godina doseže 0 %.

Faktor CBAM-a za robu uključenu u ovu Uredbu nakon...[datuma stupanja na snagu ove Uredbe], u skladu s vremenskim okvirom utvrđenim u članku 2. stavku 1.a, iznosi 100 % za prvu godinu, 93 % za drugu godinu, 84 % za treću godinu, 69 % za četvrtu godinu, 50 % za petu godinu, 25 % za šestu godinu te nakon šest godina doseže 0 %.

Smanjenje količine emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu izračunava se godišnje kao prosječni udio potražnje za emisijskim jedinicama za besplatnu dodjelu za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. u odnosu na izračunanu ukupnu potražnju za emisijskim jedinicama za besplatnu dodjelu za sva postrojenja za relevantno razdoblje iz članka 11. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ te se primjenjuje faktor CBAM-a.

Smanjenje količine emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu izračunava se godišnje kao prosječni udio potražnje za emisijskim jedinicama za besplatnu dodjelu za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. u odnosu na izračunanu ukupnu potražnju za emisijskim jedinicama za besplatnu dodjelu za sva postrojenja za relevantno razdoblje iz članka 11. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ te se primjenjuje faktor CBAM-a.

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1.b (novi)

Članak 31. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Kako bi se osigurali jednaki uvjeti, odstupajući od stavka 1. točke (a) prvog i drugog podstavka, za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi unutar Unije i dalje se dodjeljuju besplatne emisijske jedinice, pod uvjetom da su takvi proizvodi namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama. |
| | Komisija do 31. prosinca 2025. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem dostavlja detaljnu procjenu učinaka sustava EU-a za trgovanje emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje i na globalne emisije, kao i ocjenu usklađenosti s WTO-om u vezi s odstupanjem utvrđenim u prvom podstavku. |
| | Komisija tom izvješću prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog kojim se predviđa zaštita od rizika od istjecanja ugljika kojim se izjednačava određivanje cijena ugljika za proizvodnju u Uniji proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi koji su namijenjeni za izvoz u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima EU ETS-a na način koji je usklađen s WTO-om do 31. prosinca 2026., posebno procjenjujući moguće mehanizme prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10 % najučinkovitijih postrojenja kako je utvrđeno u članku 10.a Direktive 2003/87/EZ, s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koji drugi prijedlog koji Komisija smatra prikladnim. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Kako bi se osigurali jednaki uvjeti, odstupajući od stavka 1. točke (a) prvog i drugog podstavka, za proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi unutar Unije i dalje se dodjeljuju besplatne emisijske jedinice, pod uvjetom da su takvi proizvodi namijenjeni izvozu u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima sustava EU-a za trgovanje emisijama.

Komisija do 31. prosinca 2025. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem dostavlja detaljnu procjenu učinaka sustava EU-a za trgovanje emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje i na globalne emisije, kao i ocjenu usklađenosti s WTO-om u vezi s odstupanjem utvrđenim u prvom podstavku.

Komisija do 31. prosinca 2025. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem dostavlja detaljnu procjenu učinaka sustava EU-a za trgovanje emisijama i CBAM-a na proizvodnju proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi unutar Unije koji su namijenjeni izvozu u treće zemlje i na globalne emisije, kao i ocjenu usklađenosti s WTO-om u vezi s odstupanjem utvrđenim u prvom podstavku.

Komisija tom izvješću prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog kojim se predviđa zaštita od rizika od istjecanja ugljika kojim se izjednačava određivanje cijena ugljika za proizvodnju u Uniji proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi koji su namijenjeni za izvoz u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima EU ETS-a na način koji je usklađen s WTO-om do 31. prosinca 2026., posebno procjenjujući moguće mehanizme prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10 % najučinkovitijih postrojenja kako je utvrđeno u članku 10.a Direktive 2003/87/EZ, s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koji drugi prijedlog koji Komisija smatra prikladnim.

Komisija tom izvješću prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog kojim se predviđa zaštita od rizika od istjecanja ugljika kojim se izjednačava određivanje cijena ugljika za proizvodnju u Uniji proizvoda navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi koji su namijenjeni za izvoz u treće zemlje bez mehanizama za određivanje cijena ugljika sličnih mehanizmima EU ETS-a na način koji je usklađen s WTO-om do 31. prosinca 2026., posebno procjenjujući moguće mehanizme prilagodbe izvoza za postrojenja koja pripadaju skupini 10 % najučinkovitijih postrojenja kako je utvrđeno u članku 10.a Direktive 2003/87/EZ, s obzirom na usklađenost s WTO-om ili bilo koji drugi prijedlog koji Komisija smatra prikladnim.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2.

Članak 31. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija je ovlaštena donositi
  provedbene
  akte kojima se
  utvrđuje metodologija
  izračuna za smanjenje iz stavka 1.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. | 2.   Komisija je ovlaštena donositi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 28.
  kojima se
  nadopunjuje ova Uredba utvrđivanjem metodologije
  izračuna za smanjenje iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija je ovlaštena donositi
  provedbene
  akte kojima se
  utvrđuje metodologija
  izračuna za smanjenje iz stavka 1.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

2.   Komisija je ovlaštena donositi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 28.
  kojima se
  nadopunjuje ova Uredba utvrđivanjem metodologije
  izračuna za smanjenje iz stavka 1.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2.a (novi)

Članak 31. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Svake godine od 2025. Komisija u okviru svojeg godišnjeg izvješća Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 10. stavkom 5. Direktive 2003/87/EZ procjenjuje učinkovitost CBAM-a u rješavanju rizika od istjecanja ugljika za robu proizvedenu u Uniji za izvoz u treće zemlje na koju se ne primjenjuju sustav EU-a za trgovanje emisijama ili sličan mehanizam za određivanje cijena ugljika. U izvješću se posebno ocjenjuje razvoj izvoza EU-a u sektorima obuhvaćenima CBAM-om te razvoj trgovinskih tokova i ugrađenih emisija te robe na globalnom tržištu. Ako se u izvješću zaključi da postoji rizik od istjecanja ugljika za robu proizvedenu u Uniji za izvoz u treće zemlje koje ne primjenjuju sustav EU-a za trgovanje emisijama ili sličan mehanizam za određivanje cijena ugljika, Komisija prema potrebi predstavlja zakonodavni prijedlog za rješavanje tog rizika od istjecanja ugljika na način koji je u skladu s pravilima WTO-a i kojim se uzima u obzir dekarbonizacija postrojenja u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Svake godine od 2025. Komisija u okviru svojeg godišnjeg izvješća Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 10. stavkom 5. Direktive 2003/87/EZ procjenjuje učinkovitost CBAM-a u rješavanju rizika od istjecanja ugljika za robu proizvedenu u Uniji za izvoz u treće zemlje na koju se ne primjenjuju sustav EU-a za trgovanje emisijama ili sličan mehanizam za određivanje cijena ugljika. U izvješću se posebno ocjenjuje razvoj izvoza EU-a u sektorima obuhvaćenima CBAM-om te razvoj trgovinskih tokova i ugrađenih emisija te robe na globalnom tržištu. Ako se u izvješću zaključi da postoji rizik od istjecanja ugljika za robu proizvedenu u Uniji za izvoz u treće zemlje koje ne primjenjuju sustav EU-a za trgovanje emisijama ili sličan mehanizam za određivanje cijena ugljika, Komisija prema potrebi predstavlja zakonodavni prijedlog za rješavanje tog rizika od istjecanja ugljika na način koji je u skladu s pravilima WTO-a i kojim se uzima u obzir dekarbonizacija postrojenja u Uniji.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 3.

Članak 33. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U okviru mehanizma nadzora uspostavljenog u skladu s člankom 56. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 952/2013 carinska tijela
  nadležnom
  tijelu
  države članice uvoza priopćavaju
  informacije o uvezenoj robi, među ostalim o prerađenim proizvodima dobivenima postupkom vanjske proizvodnje. Ti podaci uključuju EORI broj deklaranta, osmeroznamenkastu oznaku KN, količinu, zemlju podrijetla i deklaranta robe, datum deklaracije i carinski postupak. | 3.   U okviru mehanizma nadzora uspostavljenog u skladu s člankom 56. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 952/2013 carinska tijela
  priopćavaju
  tijelu
  za CBAM
  informacije o uvezenoj robi, među ostalim o prerađenim proizvodima dobivenima postupkom vanjske proizvodnje. Ti podaci uključuju EORI broj deklaranta, osmeroznamenkastu oznaku KN, količinu, zemlju podrijetla i deklaranta robe, datum deklaracije i carinski postupak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U okviru mehanizma nadzora uspostavljenog u skladu s člankom 56. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 952/2013 carinska tijela
  nadležnom
  tijelu
  države članice uvoza priopćavaju
  informacije o uvezenoj robi, među ostalim o prerađenim proizvodima dobivenima postupkom vanjske proizvodnje. Ti podaci uključuju EORI broj deklaranta, osmeroznamenkastu oznaku KN, količinu, zemlju podrijetla i deklaranta robe, datum deklaracije i carinski postupak.

3.   U okviru mehanizma nadzora uspostavljenog u skladu s člankom 56. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 952/2013 carinska tijela
  priopćavaju
  tijelu
  za CBAM
  informacije o uvezenoj robi, među ostalim o prerađenim proizvodima dobivenima postupkom vanjske proizvodnje. Ti podaci uključuju EORI broj deklaranta, osmeroznamenkastu oznaku KN, količinu, zemlju podrijetla i deklaranta robe, datum deklaracije i carinski postupak.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1.

Članak 35. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za svako tromjesečje kalendarske godine svaki deklarant
  nadležnom
  tijelu
  države članice uvoza ili, ako je roba uvezena u više država članica, nadležnom tijelu države članice po izboru deklaranta
  podnosi izvješće („CBAM izvješće”) koje mora sadržavati informacije o robi uvezenoj tijekom tog tromjesečja, i to najkasnije jedan mjesec nakon kraja svakog tromjesečja. | 1.   Za svako tromjesečje kalendarske godine svaki deklarant tijelu
  za CBAM
  podnosi izvješće („CBAM izvješće”) koje mora sadržavati informacije o robi uvezenoj tijekom tog tromjesečja, i to najkasnije jedan mjesec nakon kraja svakog tromjesečja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za svako tromjesečje kalendarske godine svaki deklarant
  nadležnom
  tijelu
  države članice uvoza ili, ako je roba uvezena u više država članica, nadležnom tijelu države članice po izboru deklaranta
  podnosi izvješće („CBAM izvješće”) koje mora sadržavati informacije o robi uvezenoj tijekom tog tromjesečja, i to najkasnije jedan mjesec nakon kraja svakog tromjesečja.

1.   Za svako tromjesečje kalendarske godine svaki deklarant tijelu
  za CBAM
  podnosi izvješće („CBAM izvješće”) koje mora sadržavati informacije o robi uvezenoj tijekom tog tromjesečja, i to najkasnije jedan mjesec nakon kraja svakog tromjesečja.

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 2. – točka c

Članak 35. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | stvarne ukupne ugrađene neizravne emisije, izražene u tonama emisija CO2e po toni svake vrste druge robe osim električne energije, izračunane u skladu s metodom utvrđenom u 
  provedbenom
  aktu iz stavka 6.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

stvarne ukupne ugrađene neizravne emisije, izražene u tonama emisija CO2e po toni svake vrste druge robe osim električne energije, izračunane u skladu s metodom utvrđenom u 
  provedbenom
  aktu iz stavka 6.;

2

provedbenom

| (c) | stvarne ukupne ugrađene neizravne emisije, izražene u tonama emisija CO2e po toni svake vrste druge robe osim električne energije, izračunane u skladu s metodom utvrđenom u 
  delegiranom
  aktu iz stavka 6.; |
| --- | --- |

(c)

stvarne ukupne ugrađene neizravne emisije, izražene u tonama emisija CO2e po toni svake vrste druge robe osim električne energije, izračunane u skladu s metodom utvrđenom u 
  delegiranom
  aktu iz stavka 6.;

2

delegiranom

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 3.

Članak 35. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Nadležno
  tijelo priopćava Komisiji informacije iz stavka 2. najkasnije dva mjeseca nakon kraja tromjesečja obuhvaćenog izvješćem. | 3.   Tijelo
  za CBAM
  priopćava Komisiji informacije iz stavka 2. najkasnije dva mjeseca nakon kraja tromjesečja obuhvaćenog izvješćem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Nadležno
  tijelo priopćava Komisiji informacije iz stavka 2. najkasnije dva mjeseca nakon kraja tromjesečja obuhvaćenog izvješćem.

3.   Tijelo
  za CBAM
  priopćava Komisiji informacije iz stavka 2. najkasnije dva mjeseca nakon kraja tromjesečja obuhvaćenog izvješćem.

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 4.

Članak 35. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Nadležno
  tijelo određuje proporcionalnu i odvraćajuću kaznu za deklarante koji ne podnesu CBAM izvješće. | 4.   Tijelo
  za CBAM
  određuje proporcionalnu i odvraćajuću kaznu za deklarante koji ne podnesu CBAM izvješće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Nadležno
  tijelo određuje proporcionalnu i odvraćajuću kaznu za deklarante koji ne podnesu CBAM izvješće.

4.   Tijelo
  za CBAM
  određuje proporcionalnu i odvraćajuću kaznu za deklarante koji ne podnesu CBAM izvješće.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 5. – uvodni dio

Članak 35. – stavak 5. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da deklarant nije ispunio obvezu podnošenja CBAM izvješća kako je navedeno u stavku 1.,
  nadležno
  tijelo određuje kaznu i obavješćuje deklaranta o sljedećem: | 5.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da deklarant nije ispunio obvezu podnošenja CBAM izvješća kako je navedeno u stavku 1., tijelo
  za CBAM
  određuje kaznu i obavješćuje deklaranta o sljedećem: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako
  nadležno
  tijelo utvrdi da deklarant nije ispunio obvezu podnošenja CBAM izvješća kako je navedeno u stavku 1.,
  nadležno
  tijelo određuje kaznu i obavješćuje deklaranta o sljedećem:

5.   Ako tijelo
  za CBAM
  utvrdi da deklarant nije ispunio obvezu podnošenja CBAM izvješća kako je navedeno u stavku 1., tijelo
  za CBAM
  određuje kaznu i obavješćuje deklaranta o sljedećem:

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 5. – točka a

Članak 35. – stavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | zaključku
  nadležnog
  tijela da deklarant ne ispunjava obvezu podnošenja izvješća za određeno tromjesečje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

zaključku
  nadležnog
  tijela da deklarant ne ispunjava obvezu podnošenja izvješća za određeno tromjesečje;

nadležnog

| (a) | zaključku tijela
  za CBAM
  da deklarant ne ispunjava obvezu podnošenja izvješća za određeno tromjesečje; |
| --- | --- |

(a)

zaključku tijela
  za CBAM
  da deklarant ne ispunjava obvezu podnošenja izvješća za određeno tromjesečje;

za CBAM

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 5. – točka e

Članak 35. – stavak 5. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | radnjama za koje
  nadležno
  tijelo smatra da bi ih deklarant trebao poduzeti kako bi ispunio svoju obvezu na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; odnosno |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

radnjama za koje
  nadležno
  tijelo smatra da bi ih deklarant trebao poduzeti kako bi ispunio svoju obvezu na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; odnosno

nadležno

| (e) | radnjama za koje tijelo
  za CBAM
  smatra da bi ih deklarant trebao poduzeti kako bi ispunio svoju obvezu na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; odnosno |
| --- | --- |

(e)

radnjama za koje tijelo
  za CBAM
  smatra da bi ih deklarant trebao poduzeti kako bi ispunio svoju obvezu na temelju točke (a), ovisno o činjenicama i okolnostima slučaja; odnosno

za CBAM

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 6.

Članak 35. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o informacijama o kojima se izvješćuje, postupcima za priopćavanje informacija iz stavka 3. i konverziji cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem tečaju. Komisija je ovlaštena donositi i provedbene akte radi podrobnijeg definiranja elemenata koji su potrebni za metodu za izračun utvrđenu u Prilogu III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Komisija je usto ovlaštena donositi
  provedbene akte
  kako bi se izradile metode za izračun neizravnih emisija ugrađenih u uvezenu robu. | 6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o informacijama o kojima se izvješćuje, postupcima za priopćavanje informacija iz stavka 3. i konverziji cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem tečaju. Komisija je ovlaštena donositi i provedbene akte radi podrobnijeg definiranja elemenata koji su potrebni za metodu za izračun utvrđenu u Prilogu III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Komisija je usto ovlaštena donositi
  delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se nadopunjuje ova Uredba
  kako bi se izradile metode za izračun neizravnih emisija ugrađenih u uvezenu robu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o informacijama o kojima se izvješćuje, postupcima za priopćavanje informacija iz stavka 3. i konverziji cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem tečaju. Komisija je ovlaštena donositi i provedbene akte radi podrobnijeg definiranja elemenata koji su potrebni za metodu za izračun utvrđenu u Prilogu III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Komisija je usto ovlaštena donositi
  provedbene akte
  kako bi se izradile metode za izračun neizravnih emisija ugrađenih u uvezenu robu.

6.   Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o informacijama o kojima se izvješćuje, postupcima za priopćavanje informacija iz stavka 3. i konverziji cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem tečaju. Komisija je ovlaštena donositi i provedbene akte radi podrobnijeg definiranja elemenata koji su potrebni za metodu za izračun utvrđenu u Prilogu III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Komisija je usto ovlaštena donositi
  delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se nadopunjuje ova Uredba
  kako bi se izradile metode za izračun neizravnih emisija ugrađenih u uvezenu robu.

Amandmani 198, 216 i 263

Amandmani 198, 216 i 263

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 3. – točka a

Članak 36. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | članci od 32. do 34. primjenjuju se do 31. prosinca 
  2025
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

članci od 32. do 34. primjenjuju se do 31. prosinca 
  2025
  .

2025

| (a) | članci od 32. do 34. primjenjuju se do 31. prosinca 
  2026
  . |
| --- | --- |

(a)

članci od 32. do 34. primjenjuju se do 31. prosinca 
  2026
  .

2026

Amandmani 199 i 217

Amandmani 199 i 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 3. – točka b

Članak 36. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | članak 35. primjenjuje se do 28. veljače 
  2026
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

članak 35. primjenjuje se do 28. veljače 
  2026
  .

2026

| (b) | članak 35. primjenjuje se do 28. veljače 
  2027
  . |
| --- | --- |

(b)

članak 35. primjenjuje se do 28. veljače 
  2027
  .

2027

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 3. – točka c

Članak 36. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | članci 5. i 17. primjenjuju se od 1. rujna 
  2025
  .; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

članci 5. i 17. primjenjuju se od 1. rujna 
  2025
  .;

2025

| (c) | članci 5. i 17. primjenjuju se od 1. rujna 
  2026
  . |
| --- | --- |

(c)

članci 5. i 17. primjenjuju se od 1. rujna 
  2026
  .

2026

Amandmani 200, 218 i 265

Amandmani 200, 218 i 265

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 3. – točka d

Članak 36. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | članci 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. i 31. primjenjuju se od 1. siječnja 
  2026
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

članci 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. i 31. primjenjuju se od 1. siječnja 
  2026
  .

2026

| (d) | članci 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. i 31. primjenjuju se od 1. siječnja 
  2027
  . |
| --- | --- |

(d)

članci 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. i 31. primjenjuju se od 1. siječnja 
  2027
  .

2027

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.

Prilog I.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Popis robe i stakleničkih plinova

| 1. | U svrhu identifikacije robe ova se Uredba primjenjuje na robu iz sljedećih sektora koja je trenutačno obuhvaćena oznakama kombinirane nomenklature („KN”) navedenima u nastavku, a riječ je o oznakama iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

U svrhu identifikacije robe ova se Uredba primjenjuje na robu iz sljedećih sektora koja je trenutačno obuhvaćena oznakama kombinirane nomenklature („KN”) navedenima u nastavku, a riječ je o oznakama iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1

| 2. | Za potrebe ove Uredbe staklenički plinovi koji se odnose na robu iz sektora s popisa (u nastavku) navedeni su u nastavku za svaku vrstu robe. |
| --- | --- |

2.

Za potrebe ove Uredbe staklenički plinovi koji se odnose na robu iz sektora s popisa (u nastavku) navedeni su u nastavku za svaku vrstu robe.

Cement

Cement

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 2523 10 00  – Cement u obliku klinkera | ugljikov dioksid |
| 2523 21 00  – Bijeli cement, neovisno je li umjetno obojan ili ne | ugljikov dioksid |
| 2523 29 00  – Portland-cement, ostalo | ugljikov dioksid |
| 2523 90 00  – Ostali hidraulični cementi | ugljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

2523 10 00  – Cement u obliku klinkera

ugljikov dioksid

2523 21 00  – Bijeli cement, neovisno je li umjetno obojan ili ne

ugljikov dioksid

2523 29 00  – Portland-cement, ostalo

ugljikov dioksid

2523 90 00  – Ostali hidraulični cementi

ugljikov dioksid

Električna energija

Električna energija

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Električna energija | ugljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

2716 00 00  – Električna energija

ugljikov dioksid

Gnojiva

Gnojiva

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Dušična kiselina; sulfodušične kiseline | ugljikov dioksid i dušikov oksid |
| 2814  – Amonijak, bezvodni ili u vodenoj otopini | ugljikov dioksid |
| 2834 21 00  – Nitrati kalija | ugljikov dioksid i dušikov oksid |
| 3102  – Dušična gnojiva, mineralna ili kemijska | ugljikov dioksid i dušikov oksid |
| 3105  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva ili tri gnojiva elementa – dušik, fosfor i kalij; ostala gnojiva; roba iz ovog poglavlja u obliku tableta ili u sličnim oblicima ili u pakiranjima bruto mase ne veće od 10 kg






  — | osim: 3105 60 00  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva gnojiva elementa – fosfor i kalij |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

2808 00 00  – Dušična kiselina; sulfodušične kiseline

ugljikov dioksid i dušikov oksid

2814  – Amonijak, bezvodni ili u vodenoj otopini

ugljikov dioksid

2834 21 00  – Nitrati kalija

ugljikov dioksid i dušikov oksid

3102  – Dušična gnojiva, mineralna ili kemijska

ugljikov dioksid i dušikov oksid

3105  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva ili tri gnojiva elementa – dušik, fosfor i kalij; ostala gnojiva; roba iz ovog poglavlja u obliku tableta ili u sličnim oblicima ili u pakiranjima bruto mase ne veće od 10 kg

—

osim: 3105 60 00  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva gnojiva elementa – fosfor i kalij

ugljikov dioksid i dušikov oksid

Željezo i čelik

Željezo i čelik

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 72 – Željezo i čelik
  osim:
  7202  – Feroslitine
  7204  – Željezni otpaci i lomljevina; otpadni ingoti za pretaljivanje, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7301  – Žmurje (talpe) od željeza ili čelika, neovisno o tome jesu li bušene, probijene ili izrađene spajanjem elemenata ili ne; zavareni profili od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7302  – Dijelovi za izgradnju željezničkih i tramvajskih kolosijeka od željeza ili čelika: tračnice, tračnice vodilice i ozubljene tračnice, skretnički jezičci, skretnička srca, skretničko polužje i drugi dijelovi skretnica, pragovi, vezice, klizni jastuci, stezni klinovi, podložne ploče, elastične pritiskalice, uporne pločice, spojne motke i drugi dijelovi posebno konstruirani za spajanje i pričvršćivanje tračnica | ugljikov dioksid |
| 7303 00  – Cijevi i šuplji profili od lijevanog željeza | ugljikov dioksid |
| 7304  – Cijevi i šuplji profili, bešavni, od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7305  – Ostale cijevi (na primjer, zavarene, zakovane ili zatvorene na sličan način), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4  mm, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7306  – Ostale cijevi i šuplji profili (na primjer, s otvorenim spojevima ili zavareni, zakovani ili zatvoreni na sličan način), od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7307  – Pribor za cijevi (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci), od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7308  – Konstrukcije (isključujući montažne zgrade iz tarifnog broja 9406 ) i dijelovi konstrukcija (na primjer, mostovi i sekcije mostova, vrata prijevodnica (splavnica), tornjevi, rešetkasti stupovi, krovovi, kosturi krovišta, vrata i prozori te okviri za njih, pragovi za vrata, kapci, ograde, potporni stupovi i stupovi), od željeza ili čelika; ploče, šipke, profili, cijevi i slično, pripremljeni za uporabu u konstrukcijama, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7309  – Rezervoari, cisterne, bačve i slični spremnici za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma većeg od 300 l, neovisno imaju li oblogu ili toplinsku izolaciju ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima | ugljikov dioksid |
| 7310  – Rezervoari, cisterne, burad, bačve, kante, limenke i slični spremnici, za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma ne većeg od 300 l, neovisno jesu li obloženi ili toplinski izolirani ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima | ugljikov dioksid |
| 7311  – Spremnici za stlačene ili ukapljene plinove, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

72 – Željezo i čelik

osim:

7202  – Feroslitine

7204  – Željezni otpaci i lomljevina; otpadni ingoti za pretaljivanje, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7301  – Žmurje (talpe) od željeza ili čelika, neovisno o tome jesu li bušene, probijene ili izrađene spajanjem elemenata ili ne; zavareni profili od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7302  – Dijelovi za izgradnju željezničkih i tramvajskih kolosijeka od željeza ili čelika: tračnice, tračnice vodilice i ozubljene tračnice, skretnički jezičci, skretnička srca, skretničko polužje i drugi dijelovi skretnica, pragovi, vezice, klizni jastuci, stezni klinovi, podložne ploče, elastične pritiskalice, uporne pločice, spojne motke i drugi dijelovi posebno konstruirani za spajanje i pričvršćivanje tračnica

ugljikov dioksid

7303 00  – Cijevi i šuplji profili od lijevanog željeza

ugljikov dioksid

7304  – Cijevi i šuplji profili, bešavni, od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika

ugljikov dioksid

7305  – Ostale cijevi (na primjer, zavarene, zakovane ili zatvorene na sličan način), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4  mm, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7306  – Ostale cijevi i šuplji profili (na primjer, s otvorenim spojevima ili zavareni, zakovani ili zatvoreni na sličan način), od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7307  – Pribor za cijevi (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci), od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7308  – Konstrukcije (isključujući montažne zgrade iz tarifnog broja 9406 ) i dijelovi konstrukcija (na primjer, mostovi i sekcije mostova, vrata prijevodnica (splavnica), tornjevi, rešetkasti stupovi, krovovi, kosturi krovišta, vrata i prozori te okviri za njih, pragovi za vrata, kapci, ograde, potporni stupovi i stupovi), od željeza ili čelika; ploče, šipke, profili, cijevi i slično, pripremljeni za uporabu u konstrukcijama, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7309  – Rezervoari, cisterne, bačve i slični spremnici za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma većeg od 300 l, neovisno imaju li oblogu ili toplinsku izolaciju ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima

ugljikov dioksid

7310  – Rezervoari, cisterne, burad, bačve, kante, limenke i slični spremnici, za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma ne većeg od 300 l, neovisno jesu li obloženi ili toplinski izolirani ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima

ugljikov dioksid

7311  – Spremnici za stlačene ili ukapljene plinove, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

Aluminij

Aluminij

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 7601  – Aluminij u sirovim oblicima | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7603  – Prah i ljuskice, od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7604  – Šipke i profili od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7605  – Žica od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7606  – Ploče, limovi i trake, od aluminija, debljine veće od 0,20  mm | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7607  – Folije od aluminija (neovisno jesu li tiskane ili s podlogom od papira, kartona, plastičnih masa ili sličnih materijala ili ne) debljine (ne računajući podlogu) ne veće od 0,20  mm | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7608  – Cijevi od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7609 00 00  – Pribor za cijevi od aluminija (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci) | ugljikov dioksid i perfluorougljici |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

7601  – Aluminij u sirovim oblicima

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7603  – Prah i ljuskice, od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7604  – Šipke i profili od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7605  – Žica od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7606  – Ploče, limovi i trake, od aluminija, debljine veće od 0,20  mm

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7607  – Folije od aluminija (neovisno jesu li tiskane ili s podlogom od papira, kartona, plastičnih masa ili sličnih materijala ili ne) debljine (ne računajući podlogu) ne veće od 0,20  mm

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7608  – Cijevi od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7609 00 00  – Pribor za cijevi od aluminija (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci)

ugljikov dioksid i perfluorougljici

Izmjena

Izmjena

Popis robe i stakleničkih plinova

| 1. | U svrhu identifikacije robe ova se Uredba primjenjuje na robu iz sljedećih sektora koja je trenutačno obuhvaćena oznakama kombinirane nomenklature („KN”) navedenima u nastavku, a riječ je o oznakama iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

U svrhu identifikacije robe ova se Uredba primjenjuje na robu iz sljedećih sektora koja je trenutačno obuhvaćena oznakama kombinirane nomenklature („KN”) navedenima u nastavku, a riječ je o oznakama iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1

| 2. | Za potrebe ove Uredbe staklenički plinovi koji se odnose na robu iz sektora s popisa (u nastavku) navedeni su u nastavku za svaku vrstu robe. |
| --- | --- |

2.

Za potrebe ove Uredbe staklenički plinovi koji se odnose na robu iz sektora s popisa (u nastavku) navedeni su u nastavku za svaku vrstu robe.

Cement

Cement

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 2523 30 00  – Aluminatni cement | ugljikov dioksid |
| 2523 10 00  – Cement u obliku klinkera | ugljikov dioksid |
| 2523 21 00  – Bijeli cement, neovisno je li umjetno obojan ili ne | ugljikov dioksid |
| 2523 29 00  – Portland-cement, ostalo | ugljikov dioksid |
| 2523 90 00  – Ostali hidraulični cementi | ugljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

2523 30 00  – Aluminatni cement

2523 30 00  – Aluminatni cement

ugljikov dioksid

ugljikov dioksid

2523 10 00  – Cement u obliku klinkera

ugljikov dioksid

2523 21 00  – Bijeli cement, neovisno je li umjetno obojan ili ne

ugljikov dioksid

2523 29 00  – Portland-cement, ostalo

ugljikov dioksid

2523 90 00  – Ostali hidraulični cementi

ugljikov dioksid

Električna energija

Električna energija

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Električna energija | ugljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

2716 00 00  – Električna energija

ugljikov dioksid

Gnojiva

Gnojiva

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Dušična kiselina; sulfodušične kiseline | ugljikov dioksid i dušikov oksid |
| 2814  – Amonijak, bezvodni ili u vodenoj otopini | ugljikov dioksid |
| 2834 21 00  – Nitrati kalija | ugljikov dioksid i dušikov oksid |
| 3102  – Dušična gnojiva, mineralna ili kemijska | ugljikov dioksid i dušikov oksid |
| 3105  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva ili tri gnojiva elementa – dušik, fosfor i kalij; ostala gnojiva; roba iz ovog poglavlja u obliku tableta ili u sličnim oblicima ili u pakiranjima bruto mase ne veće od 10 kg






  — | osim: 3105 60 00  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva gnojiva elementa – fosfor i kalij |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

2808 00 00  – Dušična kiselina; sulfodušične kiseline

ugljikov dioksid i dušikov oksid

2814  – Amonijak, bezvodni ili u vodenoj otopini

ugljikov dioksid

2834 21 00  – Nitrati kalija

ugljikov dioksid i dušikov oksid

3102  – Dušična gnojiva, mineralna ili kemijska

ugljikov dioksid i dušikov oksid

3105  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva ili tri gnojiva elementa – dušik, fosfor i kalij; ostala gnojiva; roba iz ovog poglavlja u obliku tableta ili u sličnim oblicima ili u pakiranjima bruto mase ne veće od 10 kg

—

osim: 3105 60 00  – Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva gnojiva elementa – fosfor i kalij

ugljikov dioksid i dušikov oksid

Željezo i čelik

Željezo i čelik

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 72 – Željezo i čelik
  osim:
  7202  – Feroslitine
  7204  – Željezni otpaci i lomljevina; otpadni ingoti za pretaljivanje, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7301  – Žmurje (talpe) od željeza ili čelika, neovisno o tome jesu li bušene, probijene ili izrađene spajanjem elemenata ili ne; zavareni profili od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7302  – Dijelovi za izgradnju željezničkih i tramvajskih kolosijeka od željeza ili čelika: tračnice, tračnice vodilice i ozubljene tračnice, skretnički jezičci, skretnička srca, skretničko polužje i drugi dijelovi skretnica, pragovi, vezice, klizni jastuci, stezni klinovi, podložne ploče, elastične pritiskalice, uporne pločice, spojne motke i drugi dijelovi posebno konstruirani za spajanje i pričvršćivanje tračnica | ugljikov dioksid |
| 7303 00  – Cijevi i šuplji profili od lijevanog željeza | ugljikov dioksid |
| 7304  – Cijevi i šuplji profili, bešavni, od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7305  – Ostale cijevi (na primjer, zavarene, zakovane ili zatvorene na sličan način), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4  mm, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7306  – Ostale cijevi i šuplji profili (na primjer, s otvorenim spojevima ili zavareni, zakovani ili zatvoreni na sličan način), od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7307  – Pribor za cijevi (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci), od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7308  – Konstrukcije (isključujući montažne zgrade iz tarifnog broja 9406 ) i dijelovi konstrukcija (na primjer, mostovi i sekcije mostova, vrata prijevodnica (splavnica), tornjevi, rešetkasti stupovi, krovovi, kosturi krovišta, vrata i prozori te okviri za njih, pragovi za vrata, kapci, ograde, potporni stupovi i stupovi), od željeza ili čelika; ploče, šipke, profili, cijevi i slično, pripremljeni za uporabu u konstrukcijama, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |
| 7309  – Rezervoari, cisterne, bačve i slični spremnici za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma većeg od 300 l, neovisno imaju li oblogu ili toplinsku izolaciju ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima | ugljikov dioksid |
| 7310  – Rezervoari, cisterne, burad, bačve, kante, limenke i slični spremnici, za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma ne većeg od 300 l, neovisno jesu li obloženi ili toplinski izolirani ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima | ugljikov dioksid |
| 7311  – Spremnici za stlačene ili ukapljene plinove, od željeza ili čelika | ugljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

72 – Željezo i čelik

osim:

7202  – Feroslitine

7204  – Željezni otpaci i lomljevina; otpadni ingoti za pretaljivanje, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7301  – Žmurje (talpe) od željeza ili čelika, neovisno o tome jesu li bušene, probijene ili izrađene spajanjem elemenata ili ne; zavareni profili od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7302  – Dijelovi za izgradnju željezničkih i tramvajskih kolosijeka od željeza ili čelika: tračnice, tračnice vodilice i ozubljene tračnice, skretnički jezičci, skretnička srca, skretničko polužje i drugi dijelovi skretnica, pragovi, vezice, klizni jastuci, stezni klinovi, podložne ploče, elastične pritiskalice, uporne pločice, spojne motke i drugi dijelovi posebno konstruirani za spajanje i pričvršćivanje tračnica

ugljikov dioksid

7303 00  – Cijevi i šuplji profili od lijevanog željeza

ugljikov dioksid

7304  – Cijevi i šuplji profili, bešavni, od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika

ugljikov dioksid

7305  – Ostale cijevi (na primjer, zavarene, zakovane ili zatvorene na sličan način), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4  mm, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7306  – Ostale cijevi i šuplji profili (na primjer, s otvorenim spojevima ili zavareni, zakovani ili zatvoreni na sličan način), od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7307  – Pribor za cijevi (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci), od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7308  – Konstrukcije (isključujući montažne zgrade iz tarifnog broja 9406 ) i dijelovi konstrukcija (na primjer, mostovi i sekcije mostova, vrata prijevodnica (splavnica), tornjevi, rešetkasti stupovi, krovovi, kosturi krovišta, vrata i prozori te okviri za njih, pragovi za vrata, kapci, ograde, potporni stupovi i stupovi), od željeza ili čelika; ploče, šipke, profili, cijevi i slično, pripremljeni za uporabu u konstrukcijama, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

7309  – Rezervoari, cisterne, bačve i slični spremnici za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma većeg od 300 l, neovisno imaju li oblogu ili toplinsku izolaciju ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima

ugljikov dioksid

7310  – Rezervoari, cisterne, burad, bačve, kante, limenke i slični spremnici, za bilo koji materijal (osim za stlačene ili ukapljene plinove), od željeza ili čelika, obujma ne većeg od 300 l, neovisno jesu li obloženi ili toplinski izolirani ili ne, ali neopremljeni mehaničkim ni toplinskim uređajima

ugljikov dioksid

7311  – Spremnici za stlačene ili ukapljene plinove, od željeza ili čelika

ugljikov dioksid

Aluminij

Aluminij

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 7601  – Aluminij u sirovim oblicima | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7603  – Prah i ljuskice, od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7604  – Šipke i profili od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7605  – Žica od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7606  – Ploče, limovi i trake, od aluminija, debljine veće od 0,20  mm | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7607  – Folije od aluminija (neovisno jesu li tiskane ili s podlogom od papira, kartona, plastičnih masa ili sličnih materijala ili ne) debljine (ne računajući podlogu) ne veće od 0,20  mm | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7608  – Cijevi od aluminija | ugljikov dioksid i perfluorougljici |
| 7609 00 00  – Pribor za cijevi od aluminija (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci) | ugljikov dioksid i perfluorougljici |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

7601  – Aluminij u sirovim oblicima

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7603  – Prah i ljuskice, od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7604  – Šipke i profili od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7605  – Žica od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7606  – Ploče, limovi i trake, od aluminija, debljine veće od 0,20  mm

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7607  – Folije od aluminija (neovisno jesu li tiskane ili s podlogom od papira, kartona, plastičnih masa ili sličnih materijala ili ne) debljine (ne računajući podlogu) ne veće od 0,20  mm

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7608  – Cijevi od aluminija

ugljikov dioksid i perfluorougljici

7609 00 00  – Pribor za cijevi od aluminija (na primjer, spojnice, koljena, kolčaci)

ugljikov dioksid i perfluorougljici

Kemikalije

Kemikalije

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 29 – Organski kemijski proizvodi | ugljikov dioksid |
| 280410000  – Vodik | ugljikov dioksid |
| 281410000  – Bezvodni amonijak | ugljikov dioksid |
| 2814 20 00  – Amonijak u vodenoj otopini | ugljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

29 – Organski kemijski proizvodi

29 – Organski kemijski proizvodi

ugljikov dioksid

ugljikov dioksid

280410000  – Vodik

280410000  – Vodik

ugljikov dioksid

ugljikov dioksid

281410000  – Bezvodni amonijak

281410000  – Bezvodni amonijak

ugljikov dioksid

ugljikov dioksid

2814 20 00  – Amonijak u vodenoj otopini

2814 20 00  – Amonijak u vodenoj otopini

ugljikov dioksid

ugljikov dioksid

Polimeri

Polimeri

| Oznaka KN | Staklenički plin |
| --- | --- |
| 39 – Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa | ugljikov dioksid i dušikov oksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Staklenički plin

Staklenički plin

39 – Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa

39 – Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa

ugljikov dioksid i dušikov oksid

ugljikov dioksid i dušikov oksid

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 2. – naslov

Prilog III. – točka 2. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Utvrđivanje stvarnih
  izravnih
  ugrađenih emisija za jednostavnu robu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Utvrđivanje stvarnih
  izravnih
  ugrađenih emisija za jednostavnu robu

izravnih

| 2. | Utvrđivanje stvarnih ugrađenih emisija za jednostavnu robu |
| --- | --- |

2.

Utvrđivanje stvarnih ugrađenih emisija za jednostavnu robu

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 2. – uvodni dio

Prilog III. – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za utvrđivanje specifičnih stvarnih ugrađenih emisija za jednostavnu robu proizvedenu u određenom postrojenju uzimaju se u obzir
  samo
  izravne emisije. U tu se svrhu treba primijeniti sljedeća jednadžba: | Za utvrđivanje specifičnih stvarnih ugrađenih emisija za jednostavnu robu proizvedenu u određenom postrojenju uzimaju se u obzir izravne
  i neizravne
  emisije. U tu se svrhu treba primijeniti sljedeća jednadžba: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za utvrđivanje specifičnih stvarnih ugrađenih emisija za jednostavnu robu proizvedenu u određenom postrojenju uzimaju se u obzir
  samo
  izravne emisije. U tu se svrhu treba primijeniti sljedeća jednadžba:

samo

Za utvrđivanje specifičnih stvarnih ugrađenih emisija za jednostavnu robu proizvedenu u određenom postrojenju uzimaju se u obzir izravne
  i neizravne
  emisije. U tu se svrhu treba primijeniti sljedeća jednadžba:

i neizravne

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 2. – stavak 3.

Prilog III. – točka 2. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Pripisane emisije” znači dio
  izravnih
  emisija postrojenja tijekom izvještajnog razdoblja koje nastaju u proizvodnom postupku u kojem se proizvodi roba g kad se primjenjuju granice sustava u postupku definirane provedbenim aktima donesenima u skladu s člankom 7. stavkom 6. Pripisane emisije izračunavaju se upotrebom sljedeće jednadžbe:

  AttrEmg = DirEm | „Pripisane emisije” znači dio emisija postrojenja tijekom izvještajnog razdoblja koje nastaju u proizvodnom postupku u kojem se proizvodi roba g kad se primjenjuju granice sustava u postupku definirane provedbenim aktima donesenima u skladu s člankom 7. stavkom 6. Pripisane emisije izračunavaju se upotrebom sljedeće jednadžbe:


  Attrg

  =
  DirEm + Emel–Emel, exp |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Pripisane emisije” znači dio
  izravnih
  emisija postrojenja tijekom izvještajnog razdoblja koje nastaju u proizvodnom postupku u kojem se proizvodi roba g kad se primjenjuju granice sustava u postupku definirane provedbenim aktima donesenima u skladu s člankom 7. stavkom 6. Pripisane emisije izračunavaju se upotrebom sljedeće jednadžbe:

izravnih

AttrEmg = DirEm

AttrEmg

„Pripisane emisije” znači dio emisija postrojenja tijekom izvještajnog razdoblja koje nastaju u proizvodnom postupku u kojem se proizvodi roba g kad se primjenjuju granice sustava u postupku definirane provedbenim aktima donesenima u skladu s člankom 7. stavkom 6. Pripisane emisije izračunavaju se upotrebom sljedeće jednadžbe:

Attrg

  =
  DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

DirEm + Emel

el, exp

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 3. – naslov

Prilog III. – točka 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Utvrđivanje stvarnih
  izravnih
  ugrađenih emisija za složenu robu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Utvrđivanje stvarnih
  izravnih
  ugrađenih emisija za složenu robu

izravnih

| 3. | Utvrđivanje stvarnih ugrađenih emisija za složenu robu |
| --- | --- |

3.

Utvrđivanje stvarnih ugrađenih emisija za složenu robu

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 4. – stavak 2.

Prilog III. – točka 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se utvrdile zadane vrijednosti, za utvrđivanje ugrađenih emisija moraju se upotrijebiti samo stvarne vrijednosti. Ako ne postoje stvarni podaci, mogu se upotrijebiti vrijednosti iz literature. Prije nego što se prikupe podaci potrebni za utvrđivanje relevantnih zadanih vrijednosti za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I, Komisija objavljuje smjernice o pristupu koji se primjenjuje kako bi se provela korekcija za otpadne plinove ili stakleničke plinove upotrijebljene kao ulazni materijal u postupku. Zadane vrijednosti utvrđuju se na temelju najboljih dostupnih podataka.
  Te se vrijednosti
  redovito revidiraju u okviru provedbenih akata na temelju najnovijih i najpouzdanijih informacija, među ostalim na temelju informacija koje je dostavila treća zemlja ili skupina trećih zemalja. | Kako bi se utvrdile zadane vrijednosti, za utvrđivanje ugrađenih emisija moraju se upotrijebiti samo stvarne vrijednosti
  iz zemalja gdje su se te emisije dogodile
  . Ako ne postoje stvarni podaci
  ili ako bi upotreba stvarnih podataka dovela do niskih zadanih vrijednosti koje pogoduju oportunističkom ponašanju
  , mogu se upotrijebiti vrijednosti iz literature. Prije nego što se prikupe podaci potrebni za utvrđivanje relevantnih zadanih vrijednosti za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I, Komisija objavljuje smjernice o pristupu koji se primjenjuje kako bi se provela korekcija za otpadne plinove ili stakleničke plinove upotrijebljene kao ulazni materijal u postupku. Zadane vrijednosti utvrđuju se na temelju najboljih dostupnih podataka.
  Najbolji dostupni podaci temelje se, u mjeri u kojoj je to moguće, na pouzdanim i javno dostupnim informacijama o vrsti tehnologije i postupaka koji se upotrebljavaju, dizajnu postrojenja, podrijetlu ulaznih materijala i jednostavne robe koji se upotrebljavaju u proizvodnom procesu, izvoru energije i drugim podacima. Zadane vrijednosti
  redovito
  se
  revidiraju u okviru provedbenih akata
  iz članka 7. stavka 6.
  na temelju najnovijih i najpouzdanijih informacija, među ostalim na temelju informacija koje je dostavila treća zemlja ili skupina trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se utvrdile zadane vrijednosti, za utvrđivanje ugrađenih emisija moraju se upotrijebiti samo stvarne vrijednosti. Ako ne postoje stvarni podaci, mogu se upotrijebiti vrijednosti iz literature. Prije nego što se prikupe podaci potrebni za utvrđivanje relevantnih zadanih vrijednosti za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I, Komisija objavljuje smjernice o pristupu koji se primjenjuje kako bi se provela korekcija za otpadne plinove ili stakleničke plinove upotrijebljene kao ulazni materijal u postupku. Zadane vrijednosti utvrđuju se na temelju najboljih dostupnih podataka.
  Te se vrijednosti
  redovito revidiraju u okviru provedbenih akata na temelju najnovijih i najpouzdanijih informacija, među ostalim na temelju informacija koje je dostavila treća zemlja ili skupina trećih zemalja.

Te se vrijednosti

Kako bi se utvrdile zadane vrijednosti, za utvrđivanje ugrađenih emisija moraju se upotrijebiti samo stvarne vrijednosti
  iz zemalja gdje su se te emisije dogodile
  . Ako ne postoje stvarni podaci
  ili ako bi upotreba stvarnih podataka dovela do niskih zadanih vrijednosti koje pogoduju oportunističkom ponašanju
  , mogu se upotrijebiti vrijednosti iz literature. Prije nego što se prikupe podaci potrebni za utvrđivanje relevantnih zadanih vrijednosti za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I, Komisija objavljuje smjernice o pristupu koji se primjenjuje kako bi se provela korekcija za otpadne plinove ili stakleničke plinove upotrijebljene kao ulazni materijal u postupku. Zadane vrijednosti utvrđuju se na temelju najboljih dostupnih podataka.
  Najbolji dostupni podaci temelje se, u mjeri u kojoj je to moguće, na pouzdanim i javno dostupnim informacijama o vrsti tehnologije i postupaka koji se upotrebljavaju, dizajnu postrojenja, podrijetlu ulaznih materijala i jednostavne robe koji se upotrebljavaju u proizvodnom procesu, izvoru energije i drugim podacima. Zadane vrijednosti
  redovito
  se
  revidiraju u okviru provedbenih akata
  iz članka 7. stavka 6.
  na temelju najnovijih i najpouzdanijih informacija, među ostalim na temelju informacija koje je dostavila treća zemlja ili skupina trećih zemalja.

iz zemalja gdje su se te emisije dogodile

ili ako bi upotreba stvarnih podataka dovela do niskih zadanih vrijednosti koje pogoduju oportunističkom ponašanju

Najbolji dostupni podaci temelje se, u mjeri u kojoj je to moguće, na pouzdanim i javno dostupnim informacijama o vrsti tehnologije i postupaka koji se upotrebljavaju, dizajnu postrojenja, podrijetlu ulaznih materijala i jednostavne robe koji se upotrebljavaju u proizvodnom procesu, izvoru energije i drugim podacima. Zadane vrijednosti

se

iz članka 7. stavka 6.

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 4. – podtočka 4.1. – stavak 1.

Prilog III. – točka 4. – podtočka 4.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad ovlašteni deklarant ne može na odgovarajući način utvrditi stvarne emisije, primjenjuju se zadane vrijednosti. Te se vrijednosti utvrđuju prema prosječnom intenzitetu emisija svake zemlje izvoznice i za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I., osim električne energije, uvećanom za maržu koja će se utvrditi u provedbenim aktima ove Uredbe. Ako se pouzdani podaci za zemlju izvoznicu ne mogu primijeniti na određenu vrstu robe, zadane vrijednosti temelje se na prosječnom intenzitetu emisija
  10
   % postrojenja EU-a s najlošijim rezultatima za tu vrstu robe. | Kad ovlašteni deklarant ne može na odgovarajući način utvrditi stvarne emisije, primjenjuju se zadane vrijednosti. Te se vrijednosti utvrđuju prema prosječnom intenzitetu emisija
  10 % postrojenja s najlošijim rezultatima
  svake zemlje izvoznice i za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I., osim električne energije, uvećanom za maržu koja će se utvrditi u provedbenim aktima ove Uredbe. Ako se pouzdani podaci za zemlju izvoznicu ne mogu primijeniti na određenu vrstu robe, zadane vrijednosti temelje se na prosječnom intenzitetu emisija
  5
   % postrojenja EU-a s najlošijim rezultatima za tu vrstu robe.
  Zadane vrijednosti ni u kojem slučaju ne smiju biti niže od vjerojatnih ugrađenih emisija i izvoznik ne smije imati koristi od nepružanja pouzdanih podataka o stvarnim emisijama, te se stoga koriste zadane vrijednosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad ovlašteni deklarant ne može na odgovarajući način utvrditi stvarne emisije, primjenjuju se zadane vrijednosti. Te se vrijednosti utvrđuju prema prosječnom intenzitetu emisija svake zemlje izvoznice i za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I., osim električne energije, uvećanom za maržu koja će se utvrditi u provedbenim aktima ove Uredbe. Ako se pouzdani podaci za zemlju izvoznicu ne mogu primijeniti na određenu vrstu robe, zadane vrijednosti temelje se na prosječnom intenzitetu emisija
  10
   % postrojenja EU-a s najlošijim rezultatima za tu vrstu robe.

10

Kad ovlašteni deklarant ne može na odgovarajući način utvrditi stvarne emisije, primjenjuju se zadane vrijednosti. Te se vrijednosti utvrđuju prema prosječnom intenzitetu emisija
  10 % postrojenja s najlošijim rezultatima
  svake zemlje izvoznice i za svaku vrstu robe navedenu u Prilogu I., osim električne energije, uvećanom za maržu koja će se utvrditi u provedbenim aktima ove Uredbe. Ako se pouzdani podaci za zemlju izvoznicu ne mogu primijeniti na određenu vrstu robe, zadane vrijednosti temelje se na prosječnom intenzitetu emisija
  5
   % postrojenja EU-a s najlošijim rezultatima za tu vrstu robe.
  Zadane vrijednosti ni u kojem slučaju ne smiju biti niže od vjerojatnih ugrađenih emisija i izvoznik ne smije imati koristi od nepružanja pouzdanih podataka o stvarnim emisijama, te se stoga koriste zadane vrijednosti.

10 % postrojenja s najlošijim rezultatima

5

Zadane vrijednosti ni u kojem slučaju ne smiju biti niže od vjerojatnih ugrađenih emisija i izvoznik ne smije imati koristi od nepružanja pouzdanih podataka o stvarnim emisijama, te se stoga koriste zadane vrijednosti.

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 1.

Prilog III. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Specifične zadane vrijednosti temelje se na
  najboljim podacima dostupnima Komisiji kojima se utvrđuje prosječni faktor emisije CO2 u tonama CO2 po megavatsatu izvora za određivanje cijena
  u trećoj zemlji, skupini trećih zemalja ili regiji u trećoj zemlji. | Specifične zadane vrijednosti temelje se na
  10 % postrojenja s najlošijim rezultatima koja proizvode električnu energiju
  u trećoj zemlji, skupini trećih zemalja ili regiji u trećoj zemlji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Specifične zadane vrijednosti temelje se na
  najboljim podacima dostupnima Komisiji kojima se utvrđuje prosječni faktor emisije CO2 u tonama CO2 po megavatsatu izvora za određivanje cijena
  u trećoj zemlji, skupini trećih zemalja ili regiji u trećoj zemlji.

najboljim podacima dostupnima Komisiji kojima se utvrđuje prosječni faktor emisije CO2 u tonama CO2 po megavatsatu izvora za određivanje cijena

Specifične zadane vrijednosti temelje se na
  10 % postrojenja s najlošijim rezultatima koja proizvode električnu energiju
  u trećoj zemlji, skupini trećih zemalja ili regiji u trećoj zemlji.

10 % postrojenja s najlošijim rezultatima koja proizvode električnu energiju

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III.a (novi)

Prilog III.a (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog III.a

Prilog III.a

Metodologija za izračun smanjenja certifikata o CBAM-u zbog besplatne dodjele u sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama

Metodologija za izračun smanjenja certifikata o CBAM-u zbog besplatne dodjele u sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama

Image 1C0322023HR39910120220623HR0015.000139923991P9_TC1-COD(2022)0166Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na učinke invazije Rusije na Ukrajinu(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1033.)C0322023HR40010120220623HR0016.000140024001P9_TC1-COD(2022)0090Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) 2017/1938 i (EZ) br.o715/2009 u pogledu skladištenja plina(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1032.)C0322023HR40110120220623HR0017.000140124011P9_TC1-COD(2022)0031Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1034.)C0322023HR40210120220623HR0018.000140224021P9_TC1-COD(2022)0030Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1035.)

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio 1. – stavak 1. – točka c

Prilog V. – dio 1. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | verifikator je dužan obilaziti postrojenja, osim ako su ispunjeni specifični kriteriji za izuzeće od obilaska postrojenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

verifikator je dužan obilaziti postrojenja, osim ako su ispunjeni specifični kriteriji za izuzeće od obilaska postrojenja;

| (c) | verifikator je dužan obilaziti postrojenja, osim ako su ispunjeni specifični kriteriji za izuzeće od obilaska postrojenja
  u članku 8. stavku 3.
  ; |
| --- | --- |

(c)

verifikator je dužan obilaziti postrojenja, osim ako su ispunjeni specifični kriteriji za izuzeće od obilaska postrojenja
  u članku 8. stavku 3.
  ;

u članku 8. stavku 3.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0160/2022).

1

(31)  Komunikacija Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640).

31

(32)  Komunikacija Komisije od 12. svibnja 2021. o putu prema zdravom planetu za sve (COM(2021)0400).

32

(31)  Komunikacija Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640).

31

(32)  Komunikacija Komisije od 12. svibnja 2021. o putu prema zdravom planetu za sve (COM(2021)0400).

32

(33)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

33

(33)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

33

(35)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

35

(35)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

35

(36)  Međuvladin panel o klimatskim promjenama, 2018.: Globalno zatopljenje od 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty (Globalno zagrijavanje od 1,5 oC. Posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama o učincima globalnog zagrijavanja od 1,5 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju i povezanim kretanjima globalnih emisija stakleničkih plinova u kontekstu jačanja globalnog odgovora na prijetnju klimatskih promjena, održivog razvoja i rada na iskorjenjivanju siromaštva) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, i T. Waterfield (urednici)].

36

o

o

o

o

(36)  Međuvladin panel o klimatskim promjenama, 2018.: Globalno zatopljenje od 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty (Globalno zagrijavanje od 1,5 oC. Posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama o učincima globalnog zagrijavanja od 1,5 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju i povezanim kretanjima globalnih emisija stakleničkih plinova u kontekstu jačanja globalnog odgovora na prijetnju klimatskih promjena, održivog razvoja i rada na iskorjenjivanju siromaštva) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, i T. Waterfield (urednici)].

36

o

o

o

o

(47)  Preporuka Komisije 2013/179/EU od 9. travnja 2013. o uporabi zajedničkih metoda za mjerenje i priopćavanje rezultata o utjecaju proizvoda i organizacija na okoliš za vrijeme njihova životnog vijeka (SL L 124, 4.5.2013., str. 1.).

47

(47)  Preporuka Komisije 2013/179/EU od 9. travnja 2013. o uporabi zajedničkih metoda za mjerenje i priopćavanje rezultata o utjecaju proizvoda i organizacija na okoliš za vrijeme njihova životnog vijeka (SL L 124, 4.5.2013., str. 1.).

47

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (SL L 209, 14.6.2021., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (SL L 209, 14.6.2021., str. 1.).

(51)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

51

(51)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

51

(1)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

1

(1)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

1

---

četvrtak, 23. lipnja 2022.

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/399 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/399

---

P9_TA(2022)0250

Izvanredna privremena potpora u okviru EPFRR-a kao odgovor na posljedice invazije Rusije na Ukrajinu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na posljedice ruske invazije na Ukrajinu (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 32/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0242), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0242),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 42. te članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 42. te članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0185/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. lipnja 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. lipnja 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0166

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na učinke invazije Rusije na Ukrajinu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1033.)

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/400 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/400

---

P9_TA(2022)0251

Skladištenje plina ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 32/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0135), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0135),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0126/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. svibnja 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. svibnja 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0090

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) 2017/1938 i (EZ) br.o715/2009 u pogledu skladištenja plina

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1032.)

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/401 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/401

---

P9_TA(2022)0252

EU digitalna COVID potvrda – građani Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 32/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0050),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 21. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0031/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 21. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0031/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0138/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0138/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0031

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1034.)

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/402 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/402

---

P9_TA(2022)0253

EU digitalna COVID potvrda – državljani trećih zemalja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 32/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0055),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točku (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točku (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0032/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0137/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0137/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0030

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1035.)

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/403 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/403

---

P9_TA(2022)0254

Nacrt izmjene proračuna br. 3/2022: financiranje troškova prihvata osoba koje bježe iz Ukrajine

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – financiranje troškova prihvata osoba koje bježe iz Ukrajine (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

(2023/C 32/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022., konačno donesen 24. studenoga 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022., konačno donesen 24. studenoga 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2022 koji je Komisija usvojila 22. travnja 2022. ((COM(2022)0262), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2022 koji je Komisija usvojila 22. travnja 2022. ((COM(2022)0262),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022 koje je Vijeće usvojilo 16. svibnja 2022. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (09095/2022 – C9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022 koje je Vijeće usvojilo 16. svibnja 2022. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (09095/2022 – C9-0182/2022),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0181/2022),

| A. | budući da Komisija predlaže da se iz proračuna Unije izdvoji ukupan iznos od 400 milijuna EUR u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize (BMVI) za financiranje troškova prvog prihvata i registracije osoba koje bježe iz Ukrajine nakon nezakonitog, neizazvanog i neopravdanog rata agresije koji Ruska Federacija vodi protiv Ukrajine od 24. veljače 2022.; |
| --- | --- |

A.

budući da Komisija predlaže da se iz proračuna Unije izdvoji ukupan iznos od 400 milijuna EUR u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize (BMVI) za financiranje troškova prvog prihvata i registracije osoba koje bježe iz Ukrajine nakon nezakonitog, neizazvanog i neopravdanog rata agresije koji Ruska Federacija vodi protiv Ukrajine od 24. veljače 2022.;

| B. | budući da je nacrt izmjene proračuna br. 3/2022 jedan od elemenata koji se koriste za dostizanje predloženog iznosa od 400 milijuna EUR, zajedno s izmjenama programa rada tematskih instrumenata FAMI-ja i BMVI-ja za razdoblje 2021. – 2022., čime je na raspolaganje stavljen iznos od 124 milijuna EUR u obliku hitne pomoći u okviru svakog programa, te prijedlogom za prijenos proračunskog tijela (DEC 11/2022) za povećanje sredstava FAMI-ja za 52,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 74 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje; |
| --- | --- |

B.

budući da je nacrt izmjene proračuna br. 3/2022 jedan od elemenata koji se koriste za dostizanje predloženog iznosa od 400 milijuna EUR, zajedno s izmjenama programa rada tematskih instrumenata FAMI-ja i BMVI-ja za razdoblje 2021. – 2022., čime je na raspolaganje stavljen iznos od 124 milijuna EUR u obliku hitne pomoći u okviru svakog programa, te prijedlogom za prijenos proračunskog tijela (DEC 11/2022) za povećanje sredstava FAMI-ja za 52,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 74 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje;

| C. | budući da je neto učinak nacrta izmjene proračuna br. 3/2022 na rashode povećanje od 99,8 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za FAMI i povećanje od 176 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje u iznosu od 76 milijuna EUR za FAMI i 100 milijuna EUR za BMVI; |
| --- | --- |

C.

budući da je neto učinak nacrta izmjene proračuna br. 3/2022 na rashode povećanje od 99,8 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za FAMI i povećanje od 176 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje u iznosu od 76 milijuna EUR za FAMI i 100 milijuna EUR za BMVI;

| 1. | pozdravlja nacrt izmjene proračuna br. 3/2022 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na odlučnost Parlamenta da aktivira sve dostupne proračunske instrumente Unije kako bi se i dalje pružala najveća moguća gospodarska i financijska potpora Ukrajini i ljudima koji bježe od rata u Ukrajini; ponovno ističe potrebu za solidarnošću među državama članicama i zajedničkim mjerama kao odgovor na priljev milijuna izbjeglica koji bježe iz Ukrajine, uključujući preraspodjelu izbjeglica; ističe da je potrebno nastaviti pružati potporu Republici Moldovi u transferu osoba u države članice u kontekstu Platforme za solidarnost; posebno potiče Komisiju da programira i iskoristi sredstva namijenjena programima prekogranične suradnje između Ukrajine i država članica za razdoblje 2021. – 2027. kako bi se povećala otpornost zajednica koje žive na granici s obzirom na trenutačnu izbjegličku krizu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je Parlament u pregovorima o VFO-u osigurao povećanje sredstava za BMVI u iznosu od 1 milijarde EUR kako bi se omogućilo da program u potpunosti ispuni svoje ciljeve; duboko žali zbog toga što je Komisija odlučila smanjiti omotnicu BMVI-ja kako bi se tijekom trenutačnog VFO-a nadoknadilo povećanje sredstava za Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama za 63 milijuna EUR, a za Europol za 185 milijuna EUR; stoji uz svoje stajalište da nove zadaće agencija zahtijevaju nova sredstva i da ne bi trebale biti na štetu postojećih programa ili agencija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da ni instrument NGEU, ni njegova komponenta za oporavak i otpornost, ni fleksibilnost u okviru trenutačnog VFO-a nisu dovoljni da bi se u potpunosti pokrile financijske potrebe nastale zbog rata u Ukrajini; očekuje nadalje da će se gospodarsko i socijalno stanje u Uniji dodatno pogoršati tijekom nadolazećih mjeseci te poziva države članice i Komisiju da hitno uspostave potrebne mehanizme solidarnosti i kompenzacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | duboko je zabrinut zbog toga što je VFO već iskorišten do svojih granica i nije prikladan za nastavak rješavanja višestrukih unutarnjih i vanjskih kriza na održiv način; posebno ističe potrebu za povećanjem gornje granice naslova 4. kako bi se odrazile stvarne financijske potrebe za upravljanje migracijama i granicama u Uniji; poziva, stoga Komisiju da detaljno preispita funkcioniranje trenutačnog VFO-a i nastavi s donošenjem zakonodavnog prijedloga za sveobuhvatnu reviziju VFO-a što je prije moguće, a najkasnije u prvom tromjesečju 2023.; očekuje da će ta revizija uzeti u obzir dugoročne posljedice rata u Ukrajini i da će se poduzeti hitne mjere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojoj predsjednici da proglasi izmjenu proračuna br. 2/2022 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 45, 24.2.2022., str. 1.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/405 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/405

---

P9_TA(2022)0255

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2022/001 FR/Air France – Francuska

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva Francuske – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

(2023/C 32/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0201 – C9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0201 – C9-0170/2022),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/691 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1309/2013 (1) („Uredba o EGF-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/691 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1309/2013 (1) („Uredba o EGF-u”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2) („Uredba o VFO-u”), a posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2) („Uredba o VFO-u”), a posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), a posebno njegovu točku 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), a posebno njegovu točku 9.,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0183/2022),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama globalizacije te tehnoloških i okolišnih promjena, kao što su promjene u tokovima svjetske trgovine, trgovinski sporovi, znatne promjene u trgovinskim odnosima Unije ili sastavu unutarnjeg tržišta, financijske ili gospodarske krize, kao i prijelaz na niskougljično gospodarstvo ili kao posljedica digitalizacije ili automatizacije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama globalizacije te tehnoloških i okolišnih promjena, kao što su promjene u tokovima svjetske trgovine, trgovinski sporovi, znatne promjene u trgovinskim odnosima Unije ili sastavu unutarnjeg tržišta, financijske ili gospodarske krize, kao i prijelaz na niskougljično gospodarstvo ili kao posljedica digitalizacije ili automatizacije;

| B. | budući da je Unija proširila područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) kako bi pružila financijsku potporu u slučaju velikih restrukturiranja, a time obuhvaća i gospodarske učinke krize uzrokovane koronavirusom; |
| --- | --- |

B.

budući da je Unija proširila područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) kako bi pružila financijsku potporu u slučaju velikih restrukturiranja, a time obuhvaća i gospodarske učinke krize uzrokovane koronavirusom;

| C. | budući da je Francuska podnijela zahtjev EGF/2022/001 FR/Air France za financijski doprinos iz EGF-a nakon što su 282 radnika proglašena viškom u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 33 NACE-a Rev. 2 (Popravak i instaliranje strojeva i opreme) i 51 (Zračni prijevoz) u prvenstveno 12 francuskih regija razine NUTS 2 u kontinentalnoj Francuskoj (4) i četiri francuske prekomorske regije razine NUTS 2 (5) u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 1. srpnja 2021. do 1. studenog 2021.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Francuska podnijela zahtjev EGF/2022/001 FR/Air France za financijski doprinos iz EGF-a nakon što su 282 radnika proglašena viškom u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 33 NACE-a Rev. 2 (Popravak i instaliranje strojeva i opreme) i 51 (Zračni prijevoz) u prvenstveno 12 francuskih regija razine NUTS 2 u kontinentalnoj Francuskoj (4) i četiri francuske prekomorske regije razine NUTS 2 (5) u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 1. srpnja 2021. do 1. studenog 2021.;

| D. | budući da se zahtjev odnosi na 282 radnika koji su proglašeni viškom i koji su tijekom referentnog razdoblja prestali obavljati svoju djelatnost u poduzeću Air France i dvama njegovih društava kćeri (6) dok je 1 298 radnika proglašeno viškom prije ili nakon referentnog razdoblja zbog istih razloga koji su doveli do prestanka djelatnosti radnika koji su proglašeni viškom tijekom referentnog razdoblja te će se stoga svih 1 580 radnika smatrati prihvatljivim korisnicima; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev odnosi na 282 radnika koji su proglašeni viškom i koji su tijekom referentnog razdoblja prestali obavljati svoju djelatnost u poduzeću Air France i dvama njegovih društava kćeri (6) dok je 1 298 radnika proglašeno viškom prije ili nakon referentnog razdoblja zbog istih razloga koji su doveli do prestanka djelatnosti radnika koji su proglašeni viškom tijekom referentnog razdoblja te će se stoga svih 1 580 radnika smatrati prihvatljivim korisnicima;

| E. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 2. točke (a) Uredbe o EGF-u kojom se propisuje prestanak djelatnosti najmanje 200 radnika koji su proglašeni viškom tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću; |
| --- | --- |

E.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 2. točke (a) Uredbe o EGF-u kojom se propisuje prestanak djelatnosti najmanje 200 radnika koji su proglašeni viškom tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću;

| F. | budući da je Air France snažno pogođen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, zbog koje je došlo do naglog pada prihoda i prometa; |
| --- | --- |

F.

budući da je Air France snažno pogođen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, zbog koje je došlo do naglog pada prihoda i prometa;

| G. | budući da je čak i prije krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 restrukturiranje regionalnih podružnica Air Francea u Hop izazvalo zabrinutost u smislu socijalnih pitanja te budući da je tijekom pandemije Air France odlučio drastično smanjiti kapacitet Hopa u pogledu osoblja i zrakoplova; |
| --- | --- |

G.

budući da je čak i prije krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 restrukturiranje regionalnih podružnica Air Francea u Hop izazvalo zabrinutost u smislu socijalnih pitanja te budući da je tijekom pandemije Air France odlučio drastično smanjiti kapacitet Hopa u pogledu osoblja i zrakoplova;

| H. | budući da su francuske vlasti provele razne mjere, kao što su zajmovi s državnim jamstvom, za potporu društvu Air France, koje je međutim i dalje moralo poduzeti dodatne mjere kako bi se suočilo s krizom, uključujući smanjenje aktivnosti, redefiniranje domaće mreže i pojednostavljenje funkcija potpore, što je dovelo do smanjenja broja zaposlenika; |
| --- | --- |

H.

budući da su francuske vlasti provele razne mjere, kao što su zajmovi s državnim jamstvom, za potporu društvu Air France, koje je međutim i dalje moralo poduzeti dodatne mjere kako bi se suočilo s krizom, uključujući smanjenje aktivnosti, redefiniranje domaće mreže i pojednostavljenje funkcija potpore, što je dovelo do smanjenja broja zaposlenika;

| I. | budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu te da je utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za hitne slučajeve (7); |
| --- | --- |

I.

budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu te da je utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za hitne slučajeve (7);

| J. | budući da se zračni prijevoznici u Europi suočavaju s ozbiljnim problemima i izazovima zbog globalne konkurencije i budući da su potrebne mjere kako bi se ojačala zaštita prava zrakoplovnih radnika na razini Unije i osiguralo da taj važan sektor ostane konkurentan i da se u Uniji zadrže pristojna radna mjesta; |
| --- | --- |

J.

budući da se zračni prijevoznici u Europi suočavaju s ozbiljnim problemima i izazovima zbog globalne konkurencije i budući da su potrebne mjere kako bi se ojačala zaštita prava zrakoplovnih radnika na razini Unije i osiguralo da taj važan sektor ostane konkurentan i da se u Uniji zadrže pristojna radna mjesta;

| K. | budući da EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđeno člankom 8. Uredbe o VFO-u; |
| --- | --- |

K.

budući da EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđeno člankom 8. Uredbe o VFO-u;

| L. | budući da Unija ima važnu ulogu u pružanju potrebne solidarnosti putem financijskih doprinosa iz EGF-a, čiji je cilj brza reintegracija korisnika na dostojanstvena i održiva radna mjesta u istom ili drugom sektoru, pri čemu ih treba pripremiti na zelenije i digitalnije europsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

L.

budući da Unija ima važnu ulogu u pružanju potrebne solidarnosti putem financijskih doprinosa iz EGF-a, čiji je cilj brza reintegracija korisnika na dostojanstvena i održiva radna mjesta u istom ili drugom sektoru, pri čemu ih treba pripremiti na zelenije i digitalnije europsko gospodarstvo;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Francuska stoga u skladu s tom uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 17 742 607 EUR, što iznosi 85 % ukupnog troška od 20 873 656 EUR, u što su uključeni samo rashodi za usluge prilagođene potrebama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primjećuje da su francuske vlasti zahtjev podnijele 21. siječnja 2022. te da je Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 10. svibnja 2022. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da se zahtjev odnosi na ukupno 1 580 radnika koji su proglašeni viškom i koji su prestali obavljati svoju djelatnost; pozdravlja činjenicu da Francuska očekuje da će svi prihvatljivi korisnici sudjelovati u tim mjerama („ciljani korisnici”); |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da se očekuje da će društveni učinci otpuštanja biti važni za Francusku, posebice u regiji Île-de-France, gdje je došlo do 57 % otpuštanja; napominje da je Francuska uprava za rad navela da je restrukturiranje poduzeća Air France znatno narušilo stanje zaposlenosti u predmetnim područjima; naglašava da regije i gospodarski sektori koji se suočavaju s poteškoćama iziskuju integriran i zajednički europski odgovor za jačanje njihove otpornosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da 56 % radnika koji su proglašeni viškom čine žene, dok je 30,8 % radnika starije od 54 godine; nadalje, napominje da je među radnicima koji su proglašeni viškom 96 osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je Francuska ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama 1. veljače 2021. i da će stoga razdoblje prihvatljivosti za financijski doprinos iz EGF-a trajati od 1. veljače 2021. do 24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu odluke o financiranju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da se personalizirane usluge koje će se pružati radnicima i samozaposlenim osobama sastoje od sljedećih mjera: savjetodavne usluge i profesionalno usmjeravanje, osposobljavanje, uključujući horizontalne kompetencije, prekvalifikaciju, usavršavanje, stažiranje i strukovno osposobljavanje, doprinos osnivanju poduzeća, naknade za zapošljavanje, naknada za brzo ponovno zapošljavanje, dodaci na plaću i intenzivna pomoć u traženju posla; naglašava da je otpuštenim kvalificiranim radnicima važno brzo pružiti mogućnost zapošljavanja u Uniji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u tom kontekstu ponavlja važnu ulogu koju bi Unija trebala imati u pružanju odgovarajućih kvalifikacija za pravednu i digitalnu tranziciju u skladu s europskim zelenim planom i glavnim ciljevima europske politike; snažno podupire činjenicu da EGF i dalje iskazuje solidarnost s pogođenim osobama te se do kraja aktualnog razdoblja VFO-a fokusira na učinak restrukturiranja na radnike; poziva na to da se u budućim zahtjevima u što većoj mjeri ostvari dosljednost politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da je Francuska, nakon savjetovanja s članovima osoblja i predstavnicima sindikata (8), sastavila koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da je Air France u skladu sa svojim pravnim obvezama uspostavio opsežan paket aktivnih mjera tržišta rada čiji je cilj pomoći otpuštenim radnicima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da Air France redovito nudi osposobljavanja za svoje osoblje, pri čemu se pozornost posvećuje digitalnim vještinama i vještinama potrebnima u resursno učinkovitom gospodarstvu, u okviru Plana za razvoj vještina te pozdravlja činjenicu da su ta osposobljavanja i dalje dostupna radnicima koji su proglašeni viškom tijekom njihova sudjelovanja u mjerama EGF-a; naglašava važnost pripreme radnika za zeleno i digitalno gospodarstvo Unije i djelovanja u smjeru dvostruke tranzicije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da će digitalna i zelena transformacija utjecati i na tržište rada, posebno u sektoru zrakoplovstva; stoga bi posebnu pozornost trebalo posvetiti kvalificiranom obrazovanju, uključujući strukovno osposobljavanje i promicanje takozvanog dvojnog sustava naukovanja, koji se pokazao učinkovitim u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su francuske vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata ili fondova Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno ističe da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora, kao ni bilo kakve naknade ili prava radnika proglašenih viškom, kako bi se osigurala potpuna dodatnost te pomoći; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 153, 3.5.2021., str. 48.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  Île de France (FR10), Nord Pas de Calais (FRE1), Alsace (FRF1), Pays de la Loire (FRG0), Bretagne (FRH0), Aquitaine (FRI1), Languedoc Roussillon (FRJ1), Midi Pyrénées (FRJ2), Auvergne (FRK1), Rhône Alpes (FRK2), Provence Alpes Côte d’Azur (FRL0) i Corse (FRM0).

(5)  Guadeloupe (FRY1), Martinique (FRY2), Guyane (FRY3) i La Réunion (FRY4).

(6)  Hop i Hop training.

(7)  COM(2020)0442.

(8)  SNPNC, UNAC, UNSA-PNC, CFDT, FO i CFE/CGC.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva iz Francuske

(EGF/2022/001 FR/Air France)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2022/1164.)

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/409 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/409

---

P9_TA(2022)0256

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing – Grčka

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva iz Grčke – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

(2023/C 32/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0248 – C9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0248 – C9-0190/2022),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/691 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1309/2013 (1) („Uredba o EGF-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/691 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1309/2013 (1) („Uredba o EGF-u”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (2) („Uredba o VFO-u”), a posebno njezin članak 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (2) („Uredba o VFO-u”), a posebno njezin članak 8.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), a posebno njegovu točku 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), a posebno njegovu točku 9.,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0185/2022),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama globalizacije te tehnoloških i okolišnih promjena, kao što su promjene u tokovima svjetske trgovine, trgovinski sporovi, znatne promjene u trgovinskim odnosima Unije ili sastavu unutarnjeg tržišta, financijske ili gospodarske krize te prijelaz na ugljično neutralno gospodarstvo ili kao posljedica digitalizacije ili automatizacije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama globalizacije te tehnoloških i okolišnih promjena, kao što su promjene u tokovima svjetske trgovine, trgovinski sporovi, znatne promjene u trgovinskim odnosima Unije ili sastavu unutarnjeg tržišta, financijske ili gospodarske krize te prijelaz na ugljično neutralno gospodarstvo ili kao posljedica digitalizacije ili automatizacije;

| B. | budući da je Unija proširila područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) kako bi pružila financijsku potporu u slučaju velikih restrukturiranja, čime se obuhvaćaju i gospodarski učinci krize uzrokovane koronavirusom; |
| --- | --- |

B.

budući da je Unija proširila područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) kako bi pružila financijsku potporu u slučaju velikih restrukturiranja, čime se obuhvaćaju i gospodarski učinci krize uzrokovane koronavirusom;

| C. | budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing za financijski doprinos iz EGF-a nakon što je 206 radnika proglašeno viškom u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 27 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja električne opreme) u Atici (EL30), regiji razine NUTS 2 u Grčkoj, u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 1. travnja 2021. do 1. listopada 2021.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing za financijski doprinos iz EGF-a nakon što je 206 radnika proglašeno viškom u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 27 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja električne opreme) u Atici (EL30), regiji razine NUTS 2 u Grčkoj, u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 1. travnja 2021. do 1. listopada 2021.;

| D. | budući da se zahtjev odnosi na 206 radnika koji su proglašeni viškom i koji su prestali obavljati djelatnost u šest poduzeća (4) tijekom referentnog razdoblja i koji će se svi smatrati prihvatljivim korisnicima; budući da su 180 radnika koji su proglašeni viškom muškarci (87,4 %), a 26 žene (12,6 %); budući da je 26 radnika koji su proglašeni viškom mlađe od 30 godina (12,6 %), 137 ih je između 30 i 54 godine (66,5 %), a 43 ih je starije od 54 godine (20,9 %); budući da 167 radnika koji su proglašeni viškom ima niže srednjoškolsko obrazovanje ili manje (81,1 %), 6 osoba ima više srednjoškolsko ili poslijesrednjoškolsko obrazovanje (2,9 %), a 33 radnika visokoškolsko obrazovanje (16,0 %); |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev odnosi na 206 radnika koji su proglašeni viškom i koji su prestali obavljati djelatnost u šest poduzeća (4) tijekom referentnog razdoblja i koji će se svi smatrati prihvatljivim korisnicima; budući da su 180 radnika koji su proglašeni viškom muškarci (87,4 %), a 26 žene (12,6 %); budući da je 26 radnika koji su proglašeni viškom mlađe od 30 godina (12,6 %), 137 ih je između 30 i 54 godine (66,5 %), a 43 ih je starije od 54 godine (20,9 %); budući da 167 radnika koji su proglašeni viškom ima niže srednjoškolsko obrazovanje ili manje (81,1 %), 6 osoba ima više srednjoškolsko ili poslijesrednjoškolsko obrazovanje (2,9 %), a 33 radnika visokoškolsko obrazovanje (16,0 %);

| E. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se traži prestanak djelatnosti za najmanje 200 radnika koji su proglašeni viškom u šestomjesečnom referentnom razdoblju u poduzećima koja posluju u istom gospodarskom sektoru definiranom u odjeljku NACE-a Rev. 2 i smještena su u jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama razine NUTS 2 u državi članici; |
| --- | --- |

E.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se traži prestanak djelatnosti za najmanje 200 radnika koji su proglašeni viškom u šestomjesečnom referentnom razdoblju u poduzećima koja posluju u istom gospodarskom sektoru definiranom u odjeljku NACE-a Rev. 2 i smještena su u jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama razine NUTS 2 u državi članici;

| F. | budući da je na rashode za nove kućanske aparate u Grčkoj najprije snažno utjecala gospodarska kriza u razdoblju od 2008. do 2016. (smanjenje od 35 %), a zatim pandemija bolesti COVID-19 (smanjenje od 50 % između 2019. i 2020.), s oporavkom od 9,5 % između 2017. i 2019.; |
| --- | --- |

F.

budući da je na rashode za nove kućanske aparate u Grčkoj najprije snažno utjecala gospodarska kriza u razdoblju od 2008. do 2016. (smanjenje od 35 %), a zatim pandemija bolesti COVID-19 (smanjenje od 50 % između 2019. i 2020.), s oporavkom od 9,5 % između 2017. i 2019.;

| G. | budući da su osnovne digitalne vještine stanovništva Grčke i dalje nedovoljno razvijene i zaostaju za prosjekom Unije, što podrazumijeva visok rizik od tehnološkog zaostajanja i digitalne nepismenosti; budući da se prema Indeksu gospodarske i društvene digitalizacije (5) Europske komisije za 2021., Grčka nalazi na 22. mjestu od 27 država članica EU-a kad je riječ o integraciji digitalnih tehnologija u poslovne aktivnosti, a samo 23 % osoba ima digitalne vještine naprednije od osnovnih, dok je prosjek EU-a 31 %; |
| --- | --- |

G.

budući da su osnovne digitalne vještine stanovništva Grčke i dalje nedovoljno razvijene i zaostaju za prosjekom Unije, što podrazumijeva visok rizik od tehnološkog zaostajanja i digitalne nepismenosti; budući da se prema Indeksu gospodarske i društvene digitalizacije (5) Europske komisije za 2021., Grčka nalazi na 22. mjestu od 27 država članica EU-a kad je riječ o integraciji digitalnih tehnologija u poslovne aktivnosti, a samo 23 % osoba ima digitalne vještine naprednije od osnovnih, dok je prosjek EU-a 31 %;

| H. | budući da je u tom kontekstu gubitak konkurentnosti proizvodnog postrojenja Pitsosa zbog kombinacije čimbenika, kao što su nedostatak automatizacije i napredne proizvodnje, visoki troškovi proizvodnje električnih kućanskih aparata, manjak domaće opskrbe električnim komponentama, odluka uprave BSH-Pitsosa da se ne podupiru kapitalna ulaganja potrebna za optimizaciju proizvodnog pogona postrojenja i odluka o premještanju proizvodnje u Tursku radi nižih troškova proizvodnje (dok je odjel za robnu marku, prodaju i usluge zadržan u Grčkoj) doveo do objave zatvaranja proizvodnog postrojenja Pitsosa u rujnu 2017.; budući da je proizvodnja produljena do početka 2021. i da je 2021. otpušteno 166 radnika; |
| --- | --- |

H.

budući da je u tom kontekstu gubitak konkurentnosti proizvodnog postrojenja Pitsosa zbog kombinacije čimbenika, kao što su nedostatak automatizacije i napredne proizvodnje, visoki troškovi proizvodnje električnih kućanskih aparata, manjak domaće opskrbe električnim komponentama, odluka uprave BSH-Pitsosa da se ne podupiru kapitalna ulaganja potrebna za optimizaciju proizvodnog pogona postrojenja i odluka o premještanju proizvodnje u Tursku radi nižih troškova proizvodnje (dok je odjel za robnu marku, prodaju i usluge zadržan u Grčkoj) doveo do objave zatvaranja proizvodnog postrojenja Pitsosa u rujnu 2017.; budući da je proizvodnja produljena do početka 2021. i da je 2021. otpušteno 166 radnika;

| I. | budući da je u pet drugih poduzeća, koja su se suočavala s izazovima prilagodbe brzoj transformaciji digitalnog gospodarstva, otpušteno 40 radnika; |
| --- | --- |

I.

budući da je u pet drugih poduzeća, koja su se suočavala s izazovima prilagodbe brzoj transformaciji digitalnog gospodarstva, otpušteno 40 radnika;

| J. | budući da, iako se stopa nezaposlenosti u Grčkoj postupno smanjuje od 2013., kada je dosegnula najvišu razinu od 27,5 %, Grčka i dalje ima vrlo visoku stopu nezaposlenosti; budući da je 2021. stopa nezaposlenosti u Grčkoj bila druga najviša u Uniji i iznosila 14,7 %, u usporedbi s prosjekom Unije od 7,0 % (6); |
| --- | --- |

J.

budući da, iako se stopa nezaposlenosti u Grčkoj postupno smanjuje od 2013., kada je dosegnula najvišu razinu od 27,5 %, Grčka i dalje ima vrlo visoku stopu nezaposlenosti; budući da je 2021. stopa nezaposlenosti u Grčkoj bila druga najviša u Uniji i iznosila 14,7 %, u usporedbi s prosjekom Unije od 7,0 % (6);

| K. | budući da EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđeno člankom 8. Uredbe o VFO-o; |
| --- | --- |

K.

budući da EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđeno člankom 8. Uredbe o VFO-o;

| L. | budući da bi financijski doprinos iz EGF-a ponajprije trebao biti usmjeren na aktivne mjere politike tržišta rada i personalizirane usluge čiji je cilj brza reintegracija korisnika na dostojanstvena i održiva radna mjesta unutar ili izvan sektora početne aktivnosti, pri čemu ih treba pripremiti na zelenije i digitalnije europsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

L.

budući da bi financijski doprinos iz EGF-a ponajprije trebao biti usmjeren na aktivne mjere politike tržišta rada i personalizirane usluge čiji je cilj brza reintegracija korisnika na dostojanstvena i održiva radna mjesta unutar ili izvan sektora početne aktivnosti, pri čemu ih treba pripremiti na zelenije i digitalnije europsko gospodarstvo;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Grčka ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 1 495 830 EUR u skladu s tom uredbom, što predstavlja 85 % ukupnog troška od 1 759 800 EUR, koji obuhvaća izdatke za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 1 689 800 EUR i rashode za provedbu EGF-a u iznosu od 70 000 EUR (7); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje da su grčke vlasti zahtjev podnijele 21. prosinca 2021. te da je Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 30. svibnja 2022. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; smatra da bi razdoblje procjene trebalo skratiti kako bi ciljani korisnici dobili potrebnu pomoć s manje kašnjenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da se zahtjev odnosi na ukupno 206 radnika koji su proglašeni viškom i koji su prestali obavljati svoju djelatnost; pozdravlja činjenicu da Grčka očekuje da će svi prihvatljivi korisnici sudjelovati u tim mjerama (ciljani korisnici); |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da se očekuju veliki društveni učinci tih otpuštanja na grčku regiju Atiku, koja je u prosincu 2021. imala najveći broj nezaposlenih u Grčkoj (342 744 osobe, što čini 31 % registriranih nezaposlenih osoba u Grčkoj) i u kojoj je gotovo 24,1 % stanovništva izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti (8); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da 81,1 % otpuštenih radnika ima niže srednjoškolsko obrazovanje ili manje od toga zbog čega će ima poteškoćama s ponovnim zapošljavanjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje da će Grčka početi pružati personalizirane usluge ciljanim korisnicima čim proračunsko tijelo donese odluku o mobilizaciji EGF-a i da će stoga rashodi za te mjere ispunjavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od datuma na koji Grčka počne pružati personalizirane usluge do 24 mjeseca nakon stupanja na snagu odluke o financiranju (9); |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da se personalizirane usluge koje će se pružati radnicima i samozaposlenim osobama sastoje od sljedećih mjera: profesionalnog savjetovanja, osposobljavanja u području digitalnih vještina, strukovnog osposobljavanja i obrazovanja, visokog obrazovanja, doprinosa za osnivanje poduzeća i raznih naknada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u tom kontekstu ponavlja važnu ulogu koju bi Unija trebala imati u pružanju odgovarajućih kvalifikacija za pravednu tranziciju u skladu s europskim zelenim planom; snažno podupire činjenicu da će u razdoblju 2021.–2027. EGF nastaviti iskazivati solidarnost s pogođenim osobama i zadržati fokus na učinku restrukturiranja na radnike te traži da se budućim zahtjevima u što većoj mjeri ostvari dosljednost politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da je Grčka sastavila usklađeni paket personaliziranih usluga u dogovoru s predstavnicima radnika i brojnim bivšim zaposlenicima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da je osposobljavanje u području digitalnih vještina uključeno u osmišljavanje predloženih mjera kao horizontalni element, što će doprinijeti širenju horizontalnih vještina potrebnih u digitalnom industrijskom dobu i u resursno učinkovitom gospodarstvu, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da Grčka od 1. ožujka 2022. snosi administrativne izdatke provedbe EGF-a te da rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 1. ožujka 2022. do 31 mjeseca nakon stupanja na snagu odluke o financiranju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da skrati vrijeme potrebno za procjenu zahtjeva za pomoć iz EGF-a i da brzo mobilizira taj fond kako bi se smanjio pritisak na nacionalne sustave socijalne sigurnosti regija na koje to utječe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su grčke vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata ili fondova Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno ističe da, kako bi se osigurala potpuna dodatnost te pomoći, pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere ili eventualne naknade ili prava radnika proglašenih viškom za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora niti potrebne mjere država članica za poboljšanje konkurentnosti poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća, i njihove sposobnosti prilagodbe digitalnom gospodarstvu koje je brzo mijenja, mjere za poboljšanje digitalnih vještina radnika kako bi se riješio rizik od tehnološkog zaostajanja i digitalne nepismenosti, mjere za povećanje kupovne moći stanovništva te daljnje ciljane aktivne politike zapošljavanja za borbu protiv nezaposlenosti i olakšavanje ponovnog uključivanja radnika koji su proglašeni viškom na tržište rada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na brzo oslobađanje financijskog doprinosa EGF-a Grčkoj u iznosu od 1 495 830 EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojoj predsjednici da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL L 153, 3.5.2021., str. 48.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  BSH Oikiakes Syskeves Anon. Viom. Etairia [Bsh-Pitsos], Seller Hellas Avee, Nexans HellasMonoprosopi Ave, Kampourakis Georgios – G.E.M.A., Sammler V. Michalopoulos Aeve, Mavilek Avee.

(5)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi-greece

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

(7)  U skladu s člankom 7. stavkom 5. Uredbe o EGF-u.

(8)  Prema podatcima Eurostata.

(9)  Iznimka je formalno obrazovanje u trajanju duljem od dvije godine, koje će biti prihvatljivo do roka za podnošenje završnog izvješća.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom na temelju zahtjeva iz Grčke (EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2022/1163.)

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/414 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/414

---

P9_TA(2022)0259

Imenovanje člana Revizorskog suda – Stephanus Abraham Blok

Odluka Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o predloženom imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka na mjesto člana Revizorskog suda (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

(Savjetovanje)

(2023/C 32/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0150/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 129. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 129. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0180/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0180/2022),

| A. | budući da se Vijeće pismom od 8. travnja 2022. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Stephanusa Abrahama Bloka na funkciju člana Revizorskog suda; |
| --- | --- |

A.

budući da se Vijeće pismom od 8. travnja 2022. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Stephanusa Abrahama Bloka na funkciju člana Revizorskog suda;

| B. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije g. Bloka, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, odbor zaprimio životopis g. Bloka kao i njegove odgovore na pismeni upitnik koji mu je upućen; |
| --- | --- |

B.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije g. Bloka, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, odbor zaprimio životopis g. Bloka kao i njegove odgovore na pismeni upitnik koji mu je upućen;

| C. | budući da je u tom odboru 15. lipnja 2022. održano saslušanje g. Bloka tijekom kojeg je dao uvodnu izjavu, a zatim odgovarao na pitanja članova odbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je u tom odboru 15. lipnja 2022. održano saslušanje g. Bloka tijekom kojeg je dao uvodnu izjavu, a zatim odgovarao na pitanja članova odbora;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Stephanusa Abrahama Bloka imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/415 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/415

---

P9_TA(2022)0260

Obnova Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 32/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14207/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14207/2021),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/781/EZ od 6. lipnja 2005. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/781/EZ od 6. lipnja 2005. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0478/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0176/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0176/2022),

| 1. | daje suglasnost za obnavljanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Savezne Republike Brazila. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 295, 11.11.2005., str. 37.

---

| 27.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 32/416 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 32/416

---

P9_TA(2022)0261

Konvencija o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima: pristupanje Europske unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o pristupanju Europske unije Konvenciji o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 32/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13494/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13494/2021),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima (13494/2021 ADD 1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima (13494/2021 ADD 1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0465/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0465/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A9-0177/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A9-0177/2022),

| 1. | daje suglasnost za pristupanje Europske unije Konvenciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

---