# Úradný vestník C 75/28.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 75 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6628. februára 2023 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 75

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6628. februára 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022 |
| 2023/C 75/01 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoločné riešenie existenčnej hrozby: sociálni partneri a občianska spoločnosť za zavedenie ambicióznych opatrení v oblasti klímy | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022 |
| 2023/C 75/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna suverenita: kľúčový pilier digitalizácie a rastu EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 8 |
| 2023/C 75/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Pripravenosť na núdzové situácie [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 13 |
| 2023/C 75/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálne euro [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 22 |
| 2023/C 75/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rekapitalizácia podnikov v EÚ – inovatívny spôsob na dosiahnutie udržateľnej a inkluzívnej obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 28 |
| 2023/C 75/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Doplňujúce úvahy na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022 [COM(2021) 740 final] [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 35 |
| 2023/C 75/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dodatočné úvahy – Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny [COM(2021) 742 final] [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 43 |
| 2023/C 75/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlepšenie mobility pracovnej sily na podporu oživenia hospodárstva [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 50 |
| 2023/C 75/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlepšenie rovnosti v EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 56 |
| 2023/C 75/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečenie silnej európskej solidarity pre pacientov so zriedkavými chorobami (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 67 |
| 2023/C 75/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha rodinných príslušníkov starajúcich sa o osoby so zdravotným postihnutím: nárast tohto javu počas pandémie (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 75 |
| 2023/C 75/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Centrá digitálnych inovácií a MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 82 |
| 2023/C 75/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľná stratégia EÚ pre rastlinné bielkoviny a oleje (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 88 |
| 2023/C 75/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príprava rámca označovania udržateľnosti potravín, ktorý spotrebiteľom umožní vyberať si udržateľnejšie potraviny [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 97 |
| 2023/C 75/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Strategická vízia energetickej transformácie s cieľom umožniť strategickú autonómiu EÚ [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 102 |
| 2023/C 75/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Význam verejnej dopravy pre zelenú obnovu Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 115 |
| 2023/C 75/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kultúrna diplomacia ako vektor vonkajších vzťahov EÚ – Nové partnerstvá a úloha organizácií občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 122 |
| 2023/C 75/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mnohostranný súd pre rozhodcovské konanie medzi investorom a štátom: hodnotenie procesu UNCITRAL a jeho výsledky v kontexte odporúčaní občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 130 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022

2023/C 75/01

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoločné riešenie existenčnej hrozby: sociálni partneri a občianska spoločnosť za zavedenie ambicióznych opatrení v oblasti klímy

1

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022

2023/C 75/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna suverenita: kľúčový pilier digitalizácie a rastu EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

8

2023/C 75/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Pripravenosť na núdzové situácie [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

13

2023/C 75/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálne euro [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

22

2023/C 75/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rekapitalizácia podnikov v EÚ – inovatívny spôsob na dosiahnutie udržateľnej a inkluzívnej obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

28

2023/C 75/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Doplňujúce úvahy na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022 [COM(2021) 740 final] [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

[COM(2021) 740 final]

35

2023/C 75/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dodatočné úvahy – Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny [COM(2021) 742 final] [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

[COM(2021) 742 final]

43

2023/C 75/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlepšenie mobility pracovnej sily na podporu oživenia hospodárstva [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

50

2023/C 75/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlepšenie rovnosti v EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

56

2023/C 75/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečenie silnej európskej solidarity pre pacientov so zriedkavými chorobami (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

67

2023/C 75/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha rodinných príslušníkov starajúcich sa o osoby so zdravotným postihnutím: nárast tohto javu počas pandémie (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

75

2023/C 75/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Centrá digitálnych inovácií a MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

82

2023/C 75/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľná stratégia EÚ pre rastlinné bielkoviny a oleje (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

88

2023/C 75/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príprava rámca označovania udržateľnosti potravín, ktorý spotrebiteľom umožní vyberať si udržateľnejšie potraviny [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

97

2023/C 75/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Strategická vízia energetickej transformácie s cieľom umožniť strategickú autonómiu EÚ [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

102

2023/C 75/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Význam verejnej dopravy pre zelenú obnovu Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

115

2023/C 75/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kultúrna diplomacia ako vektor vonkajších vzťahov EÚ – Nové partnerstvá a úloha organizácií občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

122

2023/C 75/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mnohostranný súd pre rozhodcovské konanie medzi investorom a štátom: hodnotenie procesu UNCITRAL a jeho výsledky v kontexte odporúčaní občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

130

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022 |
| 2023/C 75/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom [COM(2022) 650 final] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte [COM(2022) 655 final] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Získavanie zručností a prilákanie talentov do EÚ [COM(2022) 657 final] | 136 |
| 2023/C 75/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane osôb zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými alebo zneužívajúcimi súdnymi konaniami (strategickým žalobám proti verejnej účasti) [COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD] | 143 |
| 2023/C 75/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009 a (EÚ) 2017/2226, nariadenia Rady (ES) č. 1683/95, (ES) č. 333/2002, (ES) č. 693/2003 a (ES) č. 694/2003 a Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, pokiaľ ide o digitalizáciu konania o udelení víza [COM(2022) 658 final] | 150 |
| 2023/C 75/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti pre látky ľudského pôvodu určené na humánne použitie a o zrušení smerníc 2002/98/ES a 2004/23/ES [COM(2022) 338 final – 2022/0216 (COD)] | 154 |
| 2023/C 75/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 305/2011 [COM(2022) 144 final] | 159 |
| 2023/C 75/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmena na informačnú sieť poľnohospodárskej udržateľnosti (ISPU) [COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)] | 164 |
| 2023/C 75/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán na vytvorenie koridorov solidarity medzi EÚ a Ukrajinou s cieľom uľahčiť vývoz ukrajinských poľnohospodárskych výrobkov a dvojstranný obchod s EÚ [COM(2022) 217 final] | 171 |
| 2023/C 75/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výbor – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Stratégia EÚ v oblasti slnečnej energie [COM(2022) 221 final] a Odporúčanie Komisie o urýchlení postupov udeľovania povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uľahčení zmlúv o nákupe energie [C(2022) 3219 final] | 178 |
| 2023/C 75/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Krátkodobé intervencie na trhu s energiou a dlhodobé zlepšenia koncepcie trhu s elektrinou – postup [COM(2022) 236 final] | 185 |
| 2023/C 75/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, ktorým sa menia nariadenie (EÚ) 2021/1153 a nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušuje nariadenie (EÚ) 1315/2013 [COM(2022) 384 final – 2021/0420 (COD)] | 190 |
| 2023/C 75/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Osobitné ustanovenia pre programy spolupráce na roky 2014 – 2020 podporované z nástroja európskeho susedstva a v rámci cieľa Európska územná spolupráca v nadväznosti na narušenie vykonávania programov [COM(2022) 362 – 2022/227 (COD)] | 195 |
| 2023/C 75/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ruší smernica Rady 89/629/EHS [COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD)] | 198 |
| 2023/C 75/31 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o stanovení pravidiel týkajúcich sa úľavy na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu a obmedzenia odpočítateľnosti úrokov na účely dane z príjmov právnických osôb [COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)] | 199 |
| 2023/C 75/32 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 1108/70, ktorým sa zavádza účtovný systém pre výdavky na infraštruktúru v súvislosti so železničnou, cestnou a vnútrozemskou vodnou dopravou, a nariadenie Komisie (ES) č. 851/2006 stanovujúce obsah rôznych položiek účtovnej osnovy podľa prílohy I k nariadeniu Rady (EHS) č. 1108/70 [COM(2022) 381 final] | 204 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022

2023/C 75/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom [COM(2022) 650 final] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte [COM(2022) 655 final] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Získavanie zručností a prilákanie talentov do EÚ [COM(2022) 657 final]

[COM(2022) 650 final]

[COM(2022) 655 final]

[COM(2022) 657 final]

136

2023/C 75/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane osôb zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými alebo zneužívajúcimi súdnymi konaniami (strategickým žalobám proti verejnej účasti) [COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD]

[COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD]

143

2023/C 75/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009 a (EÚ) 2017/2226, nariadenia Rady (ES) č. 1683/95, (ES) č. 333/2002, (ES) č. 693/2003 a (ES) č. 694/2003 a Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, pokiaľ ide o digitalizáciu konania o udelení víza [COM(2022) 658 final]

[COM(2022) 658 final]

150

2023/C 75/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti pre látky ľudského pôvodu určené na humánne použitie a o zrušení smerníc 2002/98/ES a 2004/23/ES [COM(2022) 338 final – 2022/0216 (COD)]

[COM(2022) 338 final – 2022/0216 (COD)]

154

2023/C 75/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 305/2011 [COM(2022) 144 final]

[COM(2022) 144 final]

159

2023/C 75/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmena na informačnú sieť poľnohospodárskej udržateľnosti (ISPU) [COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)]

[COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)]

164

2023/C 75/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán na vytvorenie koridorov solidarity medzi EÚ a Ukrajinou s cieľom uľahčiť vývoz ukrajinských poľnohospodárskych výrobkov a dvojstranný obchod s EÚ [COM(2022) 217 final]

[COM(2022) 217 final]

171

2023/C 75/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výbor – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Stratégia EÚ v oblasti slnečnej energie [COM(2022) 221 final] a Odporúčanie Komisie o urýchlení postupov udeľovania povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uľahčení zmlúv o nákupe energie [C(2022) 3219 final]

[COM(2022) 221 final]

[C(2022) 3219 final]

178

2023/C 75/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Krátkodobé intervencie na trhu s energiou a dlhodobé zlepšenia koncepcie trhu s elektrinou – postup [COM(2022) 236 final]

[COM(2022) 236 final]

185

2023/C 75/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, ktorým sa menia nariadenie (EÚ) 2021/1153 a nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušuje nariadenie (EÚ) 1315/2013 [COM(2022) 384 final – 2021/0420 (COD)]

[COM(2022) 384 final – 2021/0420 (COD)]

190

2023/C 75/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Osobitné ustanovenia pre programy spolupráce na roky 2014 – 2020 podporované z nástroja európskeho susedstva a v rámci cieľa Európska územná spolupráca v nadväznosti na narušenie vykonávania programov [COM(2022) 362 – 2022/227 (COD)]

[COM(2022) 362 – 2022/227 (COD)]

195

2023/C 75/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ruší smernica Rady 89/629/EHS [COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD)]

[COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD)]

198

2023/C 75/31

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o stanovení pravidiel týkajúcich sa úľavy na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu a obmedzenia odpočítateľnosti úrokov na účely dane z príjmov právnických osôb [COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)]

[COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)]

199

2023/C 75/32

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 1108/70, ktorým sa zavádza účtovný systém pre výdavky na infraštruktúru v súvislosti so železničnou, cestnou a vnútrozemskou vodnou dopravou, a nariadenie Komisie (ES) č. 851/2006 stanovujúce obsah rôznych položiek účtovnej osnovy podľa prílohy I k nariadeniu Rady (EHS) č. 1108/70 [COM(2022) 381 final]

[COM(2022) 381 final]

204

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/1

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoločné riešenie existenčnej hrozby: sociálni partneri a občianska spoločnosť za zavedenie ambicióznych opatrení v oblasti klímy

(2023/C 75/01)

| Spravodajcovia: | Peter SCHMIDT


  Isabel CAÑO AGUILAR


  Sandra PARTHIE


  Josep PUXEU ROCAMORA


  Neža REPANŠEK


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Peter SCHMIDT

Isabel CAÑO AGUILAR

Sandra PARTHIE

Josep PUXEU ROCAMORA

Neža REPANŠEK

Lutz RIBBE

| Právny základ | článok 50 rokovacieho poriadku
  uznesenie |
| --- | --- |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 104/1/0 |

Právny základ

článok 50 rokovacieho poriadku

uznesenie

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

104/1/0

Výročné zasadnutie signatárov Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP27) sa uskutoční od 6. do 18. novembra v egyptskom Šarm aš-Šajchu.

V súlade s oznamom predsedníctva EHSV z 22. februára 2022 EHSV zriadil skupinu ad hoc pre Konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy s cieľom pripraviť uznesenie EHSV na COP v súlade s prioritami nasledujúcej konferencie zmluvných strán a rokovacími procesmi UNFCCC a s cieľom lepšie oboznámiť celý výbor s procesom UNFCCC a zapojiť ho do rokovaní o zmene klímy.

Skupinu ad hoc tvorí šesť členov zo sekcie NAT a zástupca mládeže, ktorý sa pravidelne zúčastňuje v nadväznosti na stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ (1). V posledných mesiacoch sa skupina ad hoc stretla s príslušnými organizáciami a inštitúciami, ako sú Európska komisia, Výbor regiónov, kancelária lídrov na vysokej úrovni v oblasti klímy a monitor opatrení v oblasti klímy, ako aj so zástupcami rôznych okruhov občianskej spoločnosti – mladých ľudí, podnikov, poľnohospodárov, odborových zväzov a environmentálnych mimovládnych organizácií – s cieľom vymieňať si informácie a hľadať synergie. Vo všetkých týchto rozhovoroch sa zdôraznila núdzová situácia v oblasti klímy.

Rok 2022 sa stáva rokom, v ktorom zmena klímy spôsobuje extrémne výkyvy počasia prudšie než kedykoľvek predtým. Od vĺn horúčav a požiarov v Európe a častiach južnej Ázie až po katastrofálne záplavy v Pakistane a Bangladéši a dlhotrvajúce sucho vo východnej Afrike, pri ktorom zahynuli tisíce ľudí a milióny ďalších ľudí boli vysídlené alebo na pokraji hladomoru.

V tejto súvislosti sa v nedávnej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy (2) (IPCC) uvádza, že na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 oC musia emisie skleníkových plynov dosiahnuť vrchol „najneskôr do roku 2025“, že emisie sa musia do roku 2030 znížiť o polovicu a že na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné výrazné a okamžité zníženie emisií vo všetkých odvetviach. Súčasné politiky sú však navrhnuté tak, aby sa dosiahlo približne 2,7 oC a súčasné záväzky jednotlivých krajín – vnútroštátne stanovené príspevky – obmedzia otepľovanie na 2,4 oC (3).

Invázia Ruska na Ukrajinu dramaticky skomplikovala už aj tak ekonomicky a sociálne zložitú situáciu. Núdzový stav v oblasti klímy však nepočká. Každé osobitné opatrenie musí byť výnimočné a časovo obmedzené a Európska únia musí urýchliť pretváranie svojej politiky v oblasti energetiky a klímy s cieľom zmierniť krátkodobé otrasy a zároveň napredovať smerom k neodvratnej dekarbonizácii spoločností. Európa musí byť lídrom v opatreniach v oblasti klímy a jej politické opatrenia musia zodpovedať jej ambíciám.

V uznesení, ktoré vypracovali členovia skupiny ad hoc, sa inštitúcie a vlády EÚ vyzývajú, aby v súlade s vedou a vedeckými poznatkami zvýšili ambície v oblasti klímy, pričom sa kladie osobitný dôraz na úlohu organizovanej občianskej spoločnosti v snahe urýchliť opatrenia v oblasti klímy. Sociálnu odolnosť možno posilniť len prostredníctvom posilnenej občianskej spoločnosti, sociálnych aktérov a hnutí na miestnej úrovni.

Sme poslednou generáciou, ktorá môže zastaviť zmenu klímy, a EHSV ako hlas európskej občianskej spoločnosti by mal zohrávať vedúcu úlohu pri podpore tejto premeny na uhlíkovo neutrálne, inkluzívne a sociálne spravodlivé spoločnosti.

Politické odporúčania európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Ambicióznejšie klimatické ciele v snahe zvládnuť núdzovú situáciu v oblasti klímy a intenzívnejšie opatrenia EÚ v oblasti klímy

Ako hlas organizovanej občianskej spoločnosti v Európe, ako poradný orgán Európskeho parlamentu, Rady a Komisie a ako súčasť globálnej komunity občianskej spoločnosti,

| 1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) poukazuje na to, že Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) bol prijatý pred 30 rokmi s konečným cieľom dosiahnuť „stabilizáciu koncentrácií skleníkových plynov v atmosfére na úrovni, ktorá bráni nebezpečnému antropogénnemu zasahovaniu do klimatického systému“ (článok 2), a že tento cieľ sa nedosiahol; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že Parížska dohoda nás v roku 2015 posunula z kvalitatívneho cieľa dohovoru o zmene klímy – zabrániť zasahovaniu do klímy – na kvantitatívny cieľ: „udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia“ (4); |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že cieľ 1,5 oC nebude stačiť na to, aby sa zabránilo dramatickým dôsledkom zmeny klímy. Ako vyplýva z dôkazov, zmena klímy už mení každý región na celom svete. Exponenciálne narastajú záplavy, suchá, búrky, požiare a vlny horúčav, čo má zničujúce sociálne účinky a každoročne aj miliardové hospodárske dôsledky (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že sa nachádzame v núdzovej situácii v oblasti klímy a že by sme nemali upúšťať od článku 2 dohovoru napriek tomu, že UNFCCC ho v súčasnosti nedokáže realizovať; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je hlboko presvedčený, že politické rozhodnutia musia reagovať na vedu a vedecké poznatky, a poukazuje na to, že IPCC stanovil jasné kritériá: emisie musia dosiahnuť vrchol „najneskôr do roku 2025“ (6) a svet musí do roku 2030 znížiť emisie o 45 % v porovnaní s úrovňami z roku 2010, aby sa zachovala možnosť dosiahnuť 1,5 oC; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva, že invázia Ruska na Ukrajinu zhoršila už aj tak zložitú situáciu, ktorú charakterizuje inflácia, vysoké ceny energií a potravín a možný nedostatok energie, čo má tvrdý dosah na život občanov a prináša vážne sociálne a hospodárske výzvy, prinajmenšom v krátkodobom horizonte. EHSV sa domnieva, že vzhľadom na súčasnú situáciu sú európske opatrenia v oblasti klímy ešte naliehavejšie a že nová geopolitická situácia núti EÚ, aby EÚ urýchlene prepracovala svoju politiku v oblasti energetiky a klímy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je presvedčený, že je potrebné posilniť Európsku zelenú dohodu s cieľom dosiahnuť cieľ dekarbonizácie hospodárstva, ďalej znížiť vonkajšiu závislosť, zabezpečiť odolnosť a zintenzívniť spravodlivú transformáciu a že mimoriadne výnimky z dohodnutých cieľov možno udeliť len na obmedzený čas (7); a domnieva sa, že rozvoj otvorenej strategickej autonómie by mal zabezpečiť zníženie závislosti z hľadiska energie, kritických surovín a potravín; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dôrazne vyzýva, aby EÚ prevzala vedúcu úlohu a vyzýva Európsku komisiu a členské štáty EÚ, aby aktualizovali vnútroštátne stanovené príspevky podľa Glasgowského klimatického paktu; požaduje globálne spravodlivé rozdelenie založené na rovnosti, historickej zodpovednosti a schopnostiach; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta rozhodnutia Európskeho parlamentu o ETS (8) a záchytoch uhlíka (9), čo vedie k miernemu zvýšeniu cieľa EÚ v oblasti znižovania emisií, a hoci je toto zvýšenie nedostatočné, predstavuje výzvu na zvýšenie vnútroštátne stanovených príspevkov EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že mnohé krajiny oznámili dlhodobé plány zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 alebo do roku 2060, ktoré nie sú podložené zodpovedajúcimi krátkodobými a strednodobými plánmi, a preto vyzýva Európsku komisiu, aby zintenzívnila diplomatické úsilie EÚ na presadenie prijatia politických rámcov podobných Európskej zelenej dohode medzinárodným spoločenstvom, a je pripravený podporiť toto úsilie spoluprácou s organizáciami občianskej spoločnosti na celom svete, pričom Agenda 2030 a ciele udržateľného rozvoja by mali určovať smer pre nasledujúce rozhodujúce roky; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žiada EÚ, aby ďalej rozvíjala odvetvové prístupy umožňujúce vytvárať individuálne opatrenia alebo „klimatické kluby“, ktoré by sa mohli rozvíjať medzi krajinami s najambicióznejšími akčnými programami v oblasti klímy s cieľom podporiť rýchlejšie opatrenia zo strany iných krajín – využívanie mechanizmu uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (CBAM) by mohlo byť nástrojom na tento účel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnieva sa, že sú potrebné rozhodné a jasne vymedzené opatrenia na to, aby sa článok 6 Parížskej dohody mohol uplatniť v praxi a aby sa doplnil súbor parížskych pravidiel, ktorým sa stanovuje rámec pre dobrovoľnú medzinárodnú spoluprácu krajín s cieľom znížiť emisie v snahe splniť svoje záväzky, čím sa predíde niektorým z nástrah týkajúcich sa dvojitého započítania alebo riziku falošných kreditov za znižovanie emisií; |
| --- | --- |

12.

Preskúmanie nášho súčasného hospodárskeho modelu s cieľom účinne riešiť zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu a zabezpečenie primeraného prístupu k financovaniu opatrení v oblasti zmeny klímy

| 13. | zdôrazňuje, že na urýchlenie prechodu na klimaticky neutrálnu spoločnosť musíme preskúmať náš súčasný hospodársky model s cieľom prehodnotiť spôsob, akým spotrebúvame a vyrábame, a spôsob, akým si ceníme dostatočnosť, a vyzýva EÚ, aby pre ľudí a planétu navrhla novú víziu prosperity založenú na zásadách environmentálnej udržateľnosti, práve na dôstojný život a ochrane sociálnych hodnôt (10); |
| --- | --- |

13.

| 14. | navrhuje nový rámec riadenia na rozvoj týchto transformačných zmien a nabáda vlády a regionálne samosprávy, aby vytvorili komisie pre spravodlivú transformáciu, ktoré umožnia sociálnym partnerom a organizáciám občianskej spoločnosti vrátane mládežníckych organizácií, poskytovať odporúčania a prerokúvať a rozvíjať národné a regionálne plány spravodlivej transformácie (11); domnieva sa, že existujúce iniciatívy na riešenie sociálnych výziev zelenej transformácie sú naďalej roztrieštené (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | je presvedčený, že rýchly prechod na dekarbonizované hospodárstvo bude mať za následok obrovské výzvy pre občanov, pracovníkov, podniky a regióny, najmä tie, ktoré sú najviac závislé od sektorov a priemyselných odvetví s vysokými emisiami uhlíka (13), a že vnútroštátne stanovené príspevky by mali zahŕňať podrobné mapovanie a analýzu vplyvu transformácie na zamestnanosť a zručnosti v krajine, jednotlivých regiónoch a odvetviach, vrátane subdodávateľov a nadväzujúcich hodnotových reťazcov, spolu s národnými plánmi zamestnanosti a stratégiami spravodlivej transformácie (14) na základe zásady MOP týkajúcej sa spravodlivej transformácie; preto podporuje návrh Konferencie o budúcnosti Európy (15) zabezpečiť spravodlivú transformáciu, ktorá chráni pracovníkov a pracovné miesta prostredníctvom riadneho financovania transformácie a ďalšieho výskumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že zodpovednosť súkromného sektora za dosiahnutie cieľa dekarbonizácie si bude vyžadovať rýchlu transformáciu systémov v bezprecedentnom rozsahu, a poukazuje na to, že súkromný sektor zohráva v tomto procese kľúčovú úlohu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznáva výrazné a rôznorodé úsilie podnikov a podnikateľov v celej EÚ o vývoj obchodných riešení na zmiernenie výziev súvisiacich so zmenou klímy a adaptáciu na ne, a domnieva sa, že inovatívne a zodpovedné obchodné modely by mali riešiť zmenu klímy zameraním sa na merateľné ciele udržateľnosti vrátane zníženia spotreby vody, energie alebo chemických látok; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že znižovanie emisií skleníkových plynov v EÚ prináša zvýšenie emisií v zahraničí, aby sa uspokojila spotreba EÚ, čo vedie k účinkom presahovania skleníkových plynov (16), a domnieva sa, že prístup EÚ v oblasti zisťovania skleníkových plynov musí zahŕňať emisie skleníkových plynov súvisiace s dovážanými výrobkami, že prioritou musí byť oddelenie sociálno-ekonomického pokroku od negatívnych domácich a importovaných vplyvov na klímu a biodiverzitu a že mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach je podporným opatrením na dosiahnutie tohto cieľa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konštatuje, že strata biodiverzity a zmena klímy sa navzájom posilňujú, ako zdôrazňuje vedecká obec, požaduje holistický prístup k opatreniam v oblasti životného prostredia, ktoré sa zameriavajú na súvislosť medzi stratou biodiverzity a zmenou klímy, a navrhuje preskúmať a zväčšiť rozlohu chránených oblastí a úsilie o ochranu zostávajúcich prírodných zdrojov v rámci stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (17); |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že vplyv zmeny klímy neúmerne postihuje najzraniteľnejšie osoby a že komunity, ktoré sú najmenej zodpovedné za globálne emisie, čelia najhorším dôsledkom a nie vždy majú zdroje na ich zvládnutie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že adaptačné kroky sú čoraz dôležitejšie, keďže sa čoraz častejšie vyskytujú abnormálne klimatické udalosti, a že je nevyhnutné lepšie predvídať vplyvy zmeny klímy; zdôrazňuje, že Parížska dohoda vyzdvihuje význam procesov plánovania adaptácie na národnej úrovni tým, že zaväzuje všetky krajiny, aby podávali správy o dosiahnutom pokroku. Naliehavo žiada, aby sa zefektívnila inkluzívnosť s cieľom zabrániť prehlbovaniu existujúcich nerovností; |
| --- | --- |

21.

| 22. | požaduje zvýšenie celkových príspevkov na financovanie opatrení v oblasti klímy zo strany rozvinutých krajín s „rovnakým dôrazom“ na financovanie zmierňovania a adaptácie, keďže bez dodatočných financií na adaptáciu bude plánovanie a vykonávanie adaptácie obmedzené, najmä v rozvojových krajinách; požaduje ďalšie kroky na zabezpečenie dodržiavania tejto zásady, keďže zmiernenie bráni prehĺbeniu klimatickej krízy pre budúce generácie, zatiaľ čo adaptácia súčasné a budúce generácie chráni pred extrémnymi poveternostnými javmi spôsobenými už existujúcou zmenou klímy (18), a pripomína, že financovanie vyčlenené na adaptáciu na zmenu klímy v súčasnosti predstavuje len 25 % celosvetového objemu financovania na boj proti zmene klímy a že predchádzajúce záväzky zvýšiť do roku 2025 financovanie adaptácie na 40 % sa neplnia (19); |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta príspevok Komisie do adaptačného fondu vo výške 100 miliónov EUR, pričom naliehavo vyzýva členské štáty EÚ, aby do roku 2025 zdvojnásobili financovanie adaptácie v porovnaní s úrovňami z roku 2019, a vyzýva na ďalšie úsilie o splnenie cieľa plánu realizácie vo výške 100 miliárd USD. Zdôrazňuje skutočnosť, že v súčasnosti neexistuje žiadny globálny finančný nástroj na kompenzáciu strát a škôd, ktoré títo ľudia znášajú, a naliehavo vyzýva členské štáty EÚ a Komisiu, aby sa zaviazali zaviesť „nástroj pre straty a škody“ s cieľom napraviť dôsledky zmeny klímy; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnieva sa, že v rámci opatrení v oblasti klimatickej spravodlivosti musia vlády a inštitúcie EÚ vypracovať výhľadovú a komplexnú európsku migračnú a azylovú politiku, ktorá poskytne ochranu osobám vysídleným v dôsledku zmeny klímy, počnúc formálnym uznaním klimatických utečencov; |
| --- | --- |

24.

Podpora účinných odvetvových opatrení na dosiahnutie klimatickej neutrality

| 25. | zdôrazňuje, že obehové hospodárstvo a biohospodárstvo umožňujú rozvoj novej vízie prosperity pre ľudí a je potrebné ich ďalej zrýchliť (20), pričom poukazuje na to, že stratégie obehového hospodárstva uplatňované vo všetkých odvetviach a krajinách majú potenciál znížiť globálne emisie skleníkových plynov o 39 % (21); vyjadruje znepokojenie nad tým, že napriek významnému procesu modernizácie právnych predpisov, ktorý sa začal v roku 2015 prostredníctvom prvého akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo, dosahuje obehovosť v EÚ len približne 12 %, a domnieva sa, že ďalší pokrok možno dosiahnuť len zapojením všetkých zložiek občianskej spoločnosti, najmä v záujme prekonať zostávajúce politické, kultúrne, infraštruktúrne, riadiace a finančné prekážky (22); |
| --- | --- |

25.

| 26. | žiada, aby sa transformačné stratégie na zavedenie udržateľných potravinových systémov riadne začlenili do vnútroštátne stanovených príspevkov, a uznáva, že zatiaľ čo mnohé krajiny vo svojich vnútroštátne stanovených príspevkoch uvádzajú potenciál poľnohospodárstva v oblasti zmierňovania a adaptácie, veľmi málo si stanovilo ciele vo vzťahu k iným fázam potravinového systému (23), čo otvára veľký priestor pre nevyužité príležitosti (24); opakuje svoje odporúčania prijať komplexné potravinové politiky, ako je stratégia „z farmy na stôl“, vrátane opatrení v oblasti klímy a zabezpečiť štruktúrované zapojenie zainteresovaných strán v celom potravinovom dodávateľskom reťazci (25) a na všetkých úrovniach riadenia, najmä postaviť výrobcov do centra poľnohospodárskych stratégií a zapojiť ich do tvorby politík; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadruje znepokojenie nad situáciou v Afrike, ktorá prispela k celosvetovým emisiám menej ako 4 %, ale neúmerne k tomu predstavuje jeden z najzraniteľnejších regiónov na svete. Vzhľadom na to, že COP27 sa koná v Afrike, dôrazne žiada EÚ, aby uprednostňovala finančné a technické zdroje a zdroje na budovanie kapacít pre Afriku s cieľom podporiť záväzok kontinentu prijatý na konferencii COP21 v Paríži a aby zohľadnila skutočnosť, že väčšina afrických vnútroštátne stanovených príspevkov obsahuje ciele v oblasti zmierňovania a adaptácie, ktoré sú podmienené získaním primeranej medzinárodnej podpory, čím sa otvára otázka ochrany vysoko hodnotných ekosystémov, ako sú lesy alebo savany, a ťažba fosílnych palív; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva na okamžité zastavenie dotácií na fosílne palivá, víta oznámenie o pláne REPowerEU, keďže predstavuje riešenia v súlade s cieľmi zelenej dohody a európskej energetickej únie (26) (27), a domnieva sa, že vlády musia poskytnúť rámec pre investície do prelomových technológií v oblastiach, ako je energetická efektívnosť a výroba energie z obnoviteľných zdrojov, a to prostredníctvom podpory výskumu, inovácií a vývoja, a že nariadenie by malo byť navrhnuté tak, aby umožňovalo a posilnilo rozvoj nových technológií a ich uvádzanie na trh vrátane opatrení na strane dopytu s cieľom vytvoriť vedúce trhy a stimulovať spotrebu nízkouhlíkových produktov (28); |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta digitálne riešenia umožňujúce ochranu životného prostredia a prechod na udržateľnosť v doprave, energetických systémoch, budovách, poľnohospodárstve a iných odvetviach, ale zároveň konštatuje, že celková digitalizácia zatiaľ neprispela k zníženiu dopytu po energii a emisií uhlíka, a preto zdôrazňuje potrebu podporných politík na zmiernenie odrazového a indukčného efektu (29); |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že zmena klímy má vážne dôsledky aj pre podniky, najmä MSP, ako je prerušenie dodávateľských reťazcov a škody na výrobných miestach v dôsledku extrémnych poveternostných javov, a núti ich, aby niekedy vykonali nákladné zmeny svojich obchodných a prevádzkových modelov, ako aj investície s cieľom vyrovnať sa s regulačnými alebo inými požiadavkami; domnieva sa, že by sa malo podporovať včasné zavádzanie nových udržateľných obchodných modelov, aby sa zabezpečilo, že ich inovácie nebudú viesť ku konkurenčnému znevýhodneniu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že podpora súkromného sektora musí rešpektovať zásady spravodlivého prístupu k finančným nástrojom MSP a mala by byť založená výlučne na cieľoch v oblasti klímy (30) a že bude potrebná rozsiahla činnosť v rámci hodnotových reťazcov a medziodvetvová spolupráca; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnieva sa, že harmonizácia a normalizácia sú kľúčom k dosiahnutiu celoodvetvovej škálovateľnosti riešení prostredníctvom technológií, zlepšovania zručností a regulácie, ktoré by mali vlády krajín EÚ podporovať na medzinárodnej úrovni, a že pre MSP bude kľúčové najmä získať sprievodné nástroje a naplniť budovanie kapacít s cieľom splniť nové požiadavky a zlepšiť prístup na trh v EÚ; |
| --- | --- |

32.

Posilnenie postavenia občianskej spoločnosti v záujme urýchlenia opatrení v oblasti klímy a výzva na vytvorenie nového rámca riadenia

| 33. | zdôrazňuje, že rozsah potrebných opatrení si vyžaduje integrované viacúrovňové politiky a medziodvetvové riešenia so skutočným zapojením občianskej spoločnosti, a preto navrhuje, aby sa v záujme týchto transformačných zmien vytvoril nový rámec riadenia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zastáva názor, že na pracoviskách by tento nový rámec riadenia mal zaručiť sociálny dialóg zabezpečením práv a účasti pracovníkov a posilnením kolektívnych zmlúv; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zastáva názor, že by sa mal posilniť aj širší dialóg so zapojením regiónov, vidieckych komunít a miest, sociálnych partnerov, družstiev a občianskej spoločnosti s cieľom zaistiť sociálnu spravodlivosť a dôveryhodnosť a priznať osobitný význam záväzku, že sa na nikoho nezabudne, osobitný význam (31). Uľahčenie prístupov orientovaných na výrobcov-spotrebiteľov môže napríklad urýchliť prechod na čistejší energetický systém, priniesť nové hospodárske modely a pomôcť chrániť najzraniteľnejšie skupiny našej spoločnosti, aby napríklad neboli odrezané od tepla, svetla a informačných technológií; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je pevne presvedčený, že je potrebné skutočne podporovať a podnecovať iniciatívy zdola nahor a iniciatívy na miestnej úrovni s cieľom urýchliť zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu a posilniť sociálnu odolnosť, aby sa mohol využiť potenciál kultúry spolupráce a riešení zdola nahor. Domnieva sa, že rovnako nevyhnutné je viac investovať do sociálnej inovácie v snahe presadiť kultúrne a spoločenské zmeny potrebné na to, aby sa ochrana klímy stala súčasťou každodenného života podnikov, orgánov verejnej správy a domácností; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zastáva názor, že k rodovému hľadisku by sa nemalo pristupovať ako k samostatnej a izolovanej problematike, ale malo by sa považovať za zásadnú otázku, aby sa zamedzilo rodovo necitlivým opatreniam a politikám. Zmena klímy nemá rovnaký dosah na všetky skupiny obyvateľstva a ak politiky v oblasti zmeny klímy nebudú správne navrhnuté, môže vďaka nim táto nespravodlivosť a nevyváženosť pretrvať. Napríklad nerovnaká účasť žien na rozhodovacích procesoch a trhoch práce zhoršuje nerovnosti a často bráni ženám v tom, aby sa plne podieľali na plánovaní, tvorbe politiky a zavádzaní opatrení v oblasti klímy (32); |
| --- | --- |

37.

| 38. | je presvedčený, že medzigeneračný rozmer týchto zmien sa najlepšie zohľadní intenzívnejšou angažovanosťou mladých ľudí v rozhodovacích procesoch, od prípravy legislatívnych návrhov a iniciatív až po vykonávanie, monitorovanie a nadväzujúce opatrenia (33). EHSV preto od roku 2021 vysiela v rámci oficiálnej delegácie EÚ na zasadnutia konferencie zmluvných strán UNFCCC aj mládežníckeho delegáta a zasadzuje sa za väčšie zohľadnenie názorov mladých ľudí a mládežníckych organizácií v práci výboru. EHSV dôrazne odporúča, aby podobný prístup zaujali aj zmluvné strany a ostatné zainteresované subjekty; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uznáva úlohu pôvodných obyvateľov, ktorí sú v boji proti zmene klímy v prvej línii. Pôvodní obyvatelia spravujú viac ako 80 % zostávajúcej biodiverzity našej planéty (34). Víta ich rastúcu angažovanosť v klimatickej politike a naliehavo žiada zmluvné strany, aby ich aktívne zapojili do zavádzania opatrení v oblasti klímy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | EHSV sa zaväzuje, že podnikne potrebné kroky na zavedenie uvedených politických odporúčaní do praxe. |
| --- | --- |

40.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 44.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/2022/04/04/ipcc-ar6-wgiii-pressrelease/

2

(3)  https://climateactiontracker.org/global/temperatures/

3

(4)  Parížska dohoda.

4

(5)  Zdroj: „Economic losses from weather and climate-related extremes in Europe reached around half a trillion euros over past 40 years“ – Európska environmentálna agentúra; „New report: World counts the cost of a year of climate breakdown“ – UK charity fighting global poverty – Christian Aid – Media Centre; „The Costs of Extreme Weather Events Caused by Climate Change“ – CMCC; „Billion-Dollar Weather and Climate Disasters“ – National Centers for Environmental Information (NCEI).

5

(6)  Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change – IPCC.

6

Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change

(7)  Uznesenie EHSV na tému Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 1).

7

Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky

(8)  Zmena klímy: EÚ má konať rýchlejšie a stať sa energeticky nezávislou.

8

(9)  Fit for 55: Parliament agrees to higher EU carbon sink ambitions by 2030.

9

Fit for 55: Parliament agrees to higher EU carbon sink ambitions by 2030

(10)  Stanovisko EHSV na tému Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme (Ú. v. EÚ C 106, 31.3.2020, s. 1).

10

Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme

(11)  Stanovisko EHSV na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101).

11

„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite

(12)  Stanovisko EHSV na tému Sociálny dialóg počas ekologickej transformácie (Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 95).

12

Sociálny dialóg počas ekologickej transformácie

(13)  Stanovisko EHSV na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101).

13

„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite

(14)  Stanovisko EHSV na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101).

14

„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite

(15)  Konferencia o budúcnosti Európy – odporúčania prijaté panelovou diskusiou európskych občanov.

15

(16)  2021 Europe Sustainable Development Report – SDSN Europe.

16

2021 Europe Sustainable Development Report

(17)  Pripravované stanovisko EHSV (NAT/841) na tému Ochrana cieľov obnovy biodiverzity v rámci stratégie EÚ v oblasti biodiverzity.

17

Ochrana cieľov obnovy biodiverzity v rámci stratégie EÚ v oblasti biodiverzity

(18)  Pozri stanovisko EHSV na tému Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 84).

18

Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy

(19)  António Guterres: „50 % of All Climate Finance Needed for Adaptation“.

19

50 % of All Climate Finance Needed for Adaptation

(20)  Stanovisko EHSV na tému Vytváranie synergie medzi rôznymi plánmi obehového hospodárstva (Ú. v. EÚ C 14 15.1.2020, s. 29).

20

Vytváranie synergie medzi rôznymi plánmi obehového hospodárstva

(21)  Circularity Gap Report 2021 „Climate Change Mitigation through the Circular Economy“.

21

Climate Change Mitigation through the Circular Economy

(22)  Pozri stanovisko EHSV na tému Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 84).

22

Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy

(23)  Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers – NDC Action Project.

23

Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers –

(24)  Stanovisko EHSV na tému Potravinová bezpečnosť a udržateľné potravinové systémy (Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 72).

24

Potravinová bezpečnosť a udržateľné potravinové systémy

(25)  Stanovisko EHSV na tému „Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

25

„Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia

(26)  Pozri stanovisko EHSV na tému Klimatická spravodlivosť (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 22); a na tému Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 84).

26

Klimatická spravodlivosť

Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy

(27)  Stanovisko EHSV na tému REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 123).

27

REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu

(28)  Stanovisko EHSV na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101).

28

„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite

(29)  Stanovisko EHSV na tému Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 187).

29

Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti

(30)  Stanovisko EHSV na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101).

30

„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite

(31)  Stanovisko EHSV na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101).

31

„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite

(32)  2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC, WEDO.

32

2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC

(33)  Stanovisko EHSV na tému Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 44).

33

Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ

(34)  „Indigenous peoples defend Earth’s biodiversity – but they’re in danger“.

34

Indigenous peoples defend Earth’s biodiversity – but they’re in danger

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna suverenita: kľúčový pilier digitalizácie a rastu EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/02)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 7. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 185/0/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

7. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

185/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Napriek významnému pokroku v zväčšovaní digitálnej suverenity EÚ sa stále vo veľkej miere spoliehame na technologické spoločnosti so sídlom mimo EÚ. Obmedzuje to vedúce postavenie a strategickú autonómiu EÚ v digitálnom svete, čo následne znižuje potenciál hospodárskeho rastu EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V online prostredí, v ktorom stále dominujú technologické spoločnosti z krajín mimo EÚ, vyvstáva otázka, do akej miery majú občania a podniky v EÚ a vlády krajín EÚ kontrolu nad svojimi digitálnymi údajmi. Za súčasnej krízy sa to nemusí javiť ako priorita, ale potrebu odstrániť nerovnováhu v oblasti digitálnej suverenity nemožno podceňovať. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V tejto súvislosti sa Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) domnieva, že EÚ musí zmenšiť svoju závislosť od technologických gigantov z krajín mimo EÚ tým, že zdvojnásobí svoje úsilie o rozvoj bezpečného a inkluzívneho digitálneho hospodárstva založeného na hodnotách, ktoré bude schopné konkurovať takýmto technologickým gigantom, a bude klásť dôraz na spoľahlivú pripojiteľnosť, bezpečnosť údajov a umelú inteligenciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV preto žiada, aby sa investície do digitálneho sektora vo významnej miere zameriavali na otvorenú strategickú autonómiu digitálneho hospodárstva. Malo by to zahŕňať investície do digitálnych kapacít, všeobecného a odborného vzdelávania, infraštruktúry a technológií. EHSV tiež požaduje rovnaké podmienky digitálnej transformácie, v rámci ktorých sú chránené práva pracovníkov a podniky všetkých veľkostí môžu spoločne existovať a prosperovať bez prehnanej regulácie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že inovácie, ako je cloud computing a umelá inteligencia, sa v EÚ stali dôležitými strategickými aktívami, čo pozitívne prispieva k potenciálnemu rastu hospodárstva EÚ. EÚ však stráca pozíciu v celosvetových pretekoch vo vývoji nových technológií v digitálnom svete a v prípade niektorých technológií súkromné investície EÚ zaostávajú za podobnými investíciami v USA a Číne. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žiada, aby sa obnovilo úsilie o vytváranie verejno-súkromných partnerstiev v oblasti digitálnych technológií a podporoval sa rozsiahly výskum EÚ v oblasti nových technológií s osobitným cieľom udržať krok s výskumnými kapacitami USA a Číny. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV tvrdí, že existujúca nerovnováha v oblasti digitálnej suverenity je čiastočne spôsobená prekážkami na úrovni štátov, ktoré naďalej bránia dosiahnutiu skutočného jednotného trhu. Jednotný trh je v súčasnosti v podstate súborom viacerých menších národných trhov a nedosahuje rozsah potrebný na to, aby ktorákoľvek spoločnosť so sídlom v EÚ mohla sama konkurovať celosvetovým digitálnym gigantom. Okrem toho sú úrovne digitálneho rozvoja, infraštruktúry a kapacít v rôznych častiach EÚ odlišné. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva Komisiu, aby dosiahla pokrok v súvislosti so svojím regulačným rámcom v oblasti digitálnych technológií zameraným na ochranu občanov EÚ pred excesmi digitálneho sveta a zároveň poskytla rámec pre etické prostredie viac zamerané na človeka. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Rovnako dôležité je, aby sa online platformy, ekosystémy a online činnosti stali otvorenejšími, spravodlivejšími a predvídateľnejšími, pričom sa musia zohľadniť pravidlá transparentnosti a neutrality algoritmov, zdieľania údajov a interoperability. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje výzvu, aby EÚ vytvorila cloudovú a dátovú infraštruktúru s cieľom dosiahnuť digitálnu suverenitu a odstrániť obrovskú nerovnováhu na trhu s cloudovými službami a dátovými úložiskami, na ktorom takmer úplne dominujú spoločnosti z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV tiež uznáva potenciál EÚ stať sa svetovým lídrom v oblasti zberu a spracovania údajov, ktorý je základom digitálneho hospodárstva. Rámec EÚ pre zber a zdieľanie údajov má obrovský potenciál v strategických sektoroch, ako je zdravotníctvo, trh práce a doprava. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV žiada, aby sa aktualizovala politika hospodárskej súťaže a ochrany spotrebiteľov na jednotnom trhu. Táto aktualizácia by mala byť zameraná aj na praktiky technologických spoločností z krajín mimo EÚ narúšajúce hospodársku súťaž a na rastúci vplyv čínskych digitálnych spoločností v EÚ. EHSV v tejto súvislosti víta vývoj v oblasti regulácie, napr. víta akt o digitálnych trhoch a navrhovaný európsky akt o čipoch. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV uznáva kľúčovú úlohu, ktorú malé a stredné podniky zohrávajú pri formovaní digitálnej suverenity EÚ, najmä prostredníctvom svojich interakcií s veľkými technologickými spoločnosťami v EÚ. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV napokon zdôrazňuje význam vzdelávania (či už odborného alebo akademického) na všetkých úrovniach pri rozvoji digitálnej suverenity EÚ. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontext

| 2.1. | Digitálnu suverenitu možno opísať ako autonómiu, pri ktorej vlády a podniky vytvárajú a spravujú vlastné údaje, vlastný hardvér a softvér. Už príliš dlho aktéri vyjadrujú znepokojenie v súvislosti s výraznou závislosťou EÚ od malého počtu veľkých technologických spoločností, ktoré pôsobia mimo EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dôkazom tejto závislosti od technologických spoločnosti z krajín mimo EÚ je, že približne 92 % všetkých údajov v západnom svete sa ukladá na serveroch vlastnených subjektmi z USA. Zahŕňa to online údaje, údaje získané zo sociálnych médií a údaje spravované národnými vládami (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Neprekvapuje, že táto situácia spôsobuje rastúce obavy, že podniky v EÚ a vlády krajín EÚ nemusia mať úplnú kontrolu nad údajmi a zostávajú vo veľkej miere závislé od veľkých technologických spoločností mimo EÚ, čo technologickým spoločnostiam so sídlom v EÚ sťažuje konkurovať ich náprotivkom v USA. Znepokojenie vyplýva aj z toho, že EÚ pomaly, ale isto stráca svoju schopnosť účinne presadzovať právne predpisy v digitálnom prostredí. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Je znepokojujúce, že toto výrazné spoliehanie na technologické spoločnosti so sídlom v USA obmedzuje vedúce postavenie a strategickú autonómiu EÚ v digitálnom svete, čo následne zmenšuje potenciál hospodárskeho rastu EÚ. Hospodársky vplyv technologických spoločností so sídlom mimo EÚ nemožno podceňovať. To isté možno povedať o ich vplyve na občanov EÚ a ich modely spotreby, ale aj o tom, ako formujú spôsob komunikácie so spoluobčanmi v EÚ aj mimo nej. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Veľké technologické spoločnosti so sídlom mimo EÚ o nás dnes vedia viac ako naši najbližší rodinní príslušníci a priatelia a znepokojujúce je aj nedostatočné súkromie. V skutočnosti nad našimi vlastnými údajmi online nemáme kontrolu: majú ju veľké technologické spoločnosti a internet zostáva do veľkej miery neregulovaný. Úsilie v podobe všeobecného nariadenia EÚ o ochrane údajov (GDPR) (2) predstavuje pokus vymedziť nové pravidlá. Problémom je, že technologické spoločnosti postupujú pri riešení tohto problému rýchlejšie ako EÚ. Veľké technologické spoločnosti často pôsobia v priestore, kde majú významnú informačnú výhodu v porovnaní s regulačnými orgánmi, a vo všeobecnosti môžu slobodne sledovať pohyb občanov online, zhromažďovať pri tom informácie a využívať tieto poznatky na dosiahnutie zisku. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V tejto súvislosti predsedníčka Komisie označila digitálnu politiku za jednu z hlavných priorít na svoje funkčné obdobie v rokoch 2019 – 2024, pričom sa zaviazala k technologickej suverenite. Od dosiahnutia tohto cieľa sme však ešte ďaleko a samotná Komisia vyjadrila znepokojenie nad tým, že veľké technologické spoločnosti z krajín mimo EÚ porušujú pravidlá a základné hodnoty EÚ. V posledných rokoch sa internetová ekonomika konsolidovala v rukách týchto technologických gigantov, ktorí používajú súbory cookie, aby mali kontrolu nad údajmi a udržali si oligopolnú trhovú silu. Európsky parlament zase vyjadril obavy v súvislosti s bezpečnostnými hrozbami spojenými s rastúcou čínskou technologickou prítomnosťou v EÚ, a najmä vyzval na prijatie opatrení na úrovni EÚ s cieľom zmenšiť rastúci vplyv Číny na infraštruktúru 5G. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Je znepokojujúce, že celé odvetvia hospodárstva EÚ zostávajú výrazne závislé od veľkých online platforiem so sídlom mimo EÚ. Členské štáty to pripravuje o ich digitálnu suverenitu v kľúčových oblastiach, ako je autorské právo, ochrana údajov a zdaňovanie. Tieto obavy sa rozšírili aj do ďalších oblastí, ako je elektronický obchod a dezinformácie na internete. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V online prostredí, v ktorom dominujú technologické spoločnosti z krajín mimo EÚ, vyvstáva otázka, či občania EÚ môžu obnoviť kontrolu nad svojimi digitálnymi údajmi a či EÚ môže účinne a v primeranom čase odstrániť nerovnováhu v oblasti digitálnej suverenity. Tretia a štvrtá časť stanoviska obsahujú pohľady na túto problematiku. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EÚ musí v prvom rade zmenšiť svoju závislosť od technologických gigantov z krajín mimo EÚ tým, že zdvojnásobí svoje úsilie o rozvoj bezpečného a inkluzívneho digitálneho hospodárstva založeného na hodnotách, ktoré bude schopné konkurovať takýmto technologickým gigantom, a bude klásť dôraz na spoľahlivú pripojiteľnosť, bezpečnosť údajov a umelú inteligenciu. EHSV považuje za mimoriadne dôležitý hodnotový aspekt a kladie dôraz na sociálny a etický rozmer, ako aj práva pracovníkov v digitálnom hospodárstve. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na vývoj v digitálnom hospodárstve Komisia v roku 2021 reagovala vypracovaním digitálneho kompasu pre digitálne desaťročie EÚ so zameraním na infraštruktúru, verejnú správu, podniky a zručnosti. Stanovujú sa v ňom ciele na úrovni EÚ a členských štátov, navrhuje sa spoľahlivý spoločný rámec na riadenie monitorovania pokroku a na riešenie nedostatkov a ďalšie projekty pre viaceré krajiny, v ktorých sa kombinujú investície z EÚ, členských štátov a súkromného sektora. Doplnil ho akt o digitálnych trhoch, ktorý je legislatívnym rámcom na zabezpečenie vyššej úrovne hospodárskej súťaže na európskych digitálnych trhoch tým, že veľkým spoločnostiam zabráni zneužívať ich trhové postavenie a umožní vstup nových subjektov na trh. Cieľom nedávno navrhnutého európskeho aktu o čipoch je zvýšiť produkciu mikročipov v celej EÚ v reakcii na rastúci dopyt a zmenšiť závislosť od dodávateľov z krajín mimo Európy. Zabránilo by to dominantnému postaveniu Číny, najmä vo výrobe polovodičových čipov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Keďže hospodárstvo EÚ sa po pandémii oživuje a ceny rastú, EHSV žiada riadne vykonávanie digitálneho kompasu a vyzýva vlády krajín EÚ, aby poskytovali stimuly pre podniky, ktoré tak budú môcť ďalej investovať do digitálnych kapacít a ľudských zdrojov. Tieto investície by v digitálnej transformácii hospodárstva EÚ jednoznačne prispeli k strategickej autonómii. Za nevyhnutné sa považujú aj investície vlád krajín EÚ do zlepšovania digitálnych kapacít, infraštruktúry a technológií. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV konštatuje, že inovácie, ako je cloud computing a umelá inteligencia, sa v EÚ stali dôležitými strategickými aktívami, čo pozitívne prispieva k potenciálnemu rastu hospodárstva EÚ. EÚ však ešte stále stráca pozície v celosvetových pretekoch vo vývoji nových technológií v digitálnom svete. Napríklad v oblasti umelej inteligencie súkromné investície EÚ zaostávajú za podobnými investíciami v USA a Číne. To isté platí aj v prípade technológií na zber údajov a prístup k nim a kvantovej výpočtovej techniky, pričom investície EÚ do technológií blockchainu a internetu vecí takisto zaostávajú za podobnými investíciami v USA a Číne. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV tiež berie na vedomie rôzne finančné nástroje zavedené na zmenšenie zaostávania v investíciách do digitálnych technológií v porovnaní s USA a Čínou. Týmito nástrojmi by sa určite mohol podporovať výskum a inovácie v oblasti digitálnych technológií, ale ako sa uvádza v bode 3.3, sú potrebné ďalšie investície a EHSV žiada, aby sa obnovilo úsilie o vytvorenie verejno-súkromných partnerstiev v oblasti digitálnych technológií a podporoval sa rozsiahly výskum EÚ v oblasti nových technológií s osobitným cieľom udržať krok s výskumnými kapacitami USA a Číny. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa domnieva, že digitálna suverenita nie je len otázkou toho, či EÚ opäť získa stratenú pozíciu alebo dosiahne v digitálnej oblasti náskok. Nejde ani o to, či digitálna suverenita znamená, že EÚ má protekcionistickú povahu. Ide o vytvorenie rovnakých podmienok činnosti pre technologické spoločnosti so sídlom v EÚ s cieľom, ako vyplýva z názvu tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy, zväčšiť potenciál hospodárskeho rastu EÚ, a tým dosiahnuť prospech pre spoločnosť EÚ ako celok. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Existujú opodstatnené dôvody, prečo sa s technologickými spoločnosťami so sídlom v EÚ možno bude musieť zaobchádzať priaznivejšie ako so spoločnosťami so sídlom mimo EÚ, ak majú patriť medzi popredných svetových lídrov v digitálnom sektore. EHSV tvrdí, že existujúca nerovnováha v oblasti digitálnej suverenity je čiastočne spôsobená prekážkami na úrovni štátov, ktoré naďalej bránia dosiahnutiu skutočného jednotného trhu. Jednotný trh je v súčasnosti v podstate súborom viacerých menších národných trhov a nemá rozsah potrebný na to, aby každá jednotlivá spoločnosť so sídlom v EÚ mohla konkurovať takým spoločnostiam, ako je Microsoft. V rôznych častiach EÚ sú aj odlišné úrovne rozvoja a rozdiely v infraštruktúre. Preto nie je prekvapujúce, že na digitálnom trhu naďalej dominujú spoločnosti z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV je tiež presvedčený o tom, že riešenie problému digitálnej suverenity pomôže vyriešiť obavy týkajúce sa súkromia a osobných údajov, zdaňovania, údajov a verejného obstarávania. Napriek spoľahlivejšiemu regulačnému rámcu sa nevyriešia zo dňa na deň. Najmä zdaňovanie sa ukázalo ako kontroverzná oblasť, pretože technologické spoločnosti so sídlom v USA môžu dosahovať príjmy prostredníctvom interakcií so zákazníkmi v EÚ, čo vyvoláva otázku fyzickej prítomnosti, z ktorej zvyčajne vyplýva daňová povinnosť. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Napokon EHSV už v predchádzajúcom stanovisku zdôraznil význam digitálnej suverenity ako kľúčového piliera hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja Európy a poukázal tiež na to, že táto suverenita musí byť založená na globálnej konkurencieschopnosti a opierať sa o intenzívnu vzájomnú spoluprácu členských štátov (3). Je to základným predpokladom toho, aby sa EÚ stala svetovým lídrom na medzinárodnej scéne, najmä pokiaľ ide o spoľahlivosť digitálnych technológií. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV vyzýva členské štáty, aby dôsledne uplatňovali regulačný rámec v oblasti digitálnych technológií zameraný na ochranu občanov EÚ pred excesmi digitálneho sveta a zároveň poskytli rámec pre etické prostredie viac zamerané na človeka. Domnieva sa, že regulačný rámec by mal pomôcť účinnejšie spravovať digitálny sektor EÚ. Prechod na digitalizáciu by mala uľahčiť aj ochrana pracovníkov a právo na kolektívne vyjednávanie. Zároveň by sa technologickým spoločnostiam v EÚ mal poskytnúť dostatočný priestor na inovácie a ďalší rozvoj v porovnaní s technologickými spoločnosťami z krajín mimo EÚ, pričom by sa podľa možnosti mali podporovať medzinárodné partnerstvá. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Stanovenie pravidiel pre údaje z EÚ prispeje k tomu, aby EÚ formálne zlepšila svoju konkurencieschopnosť, ale nebude stačiť na to, aby technologické spoločnosti z EÚ mali taký istý celosvetový dosah ako spoločnosti so sídlom mimo nej. To možno dosiahnuť len politickým smerovaním, investíciami do výskumu a inovácií a odstránením nedostatkov jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Znamená to výhľadovejší prístup k regulačnému rámcu, na základe ktorého sa bude v nasledujúcich rokoch formovať digitálne hospodárstvo. Rovnako dôležité je, aby sa online platformy, ekosystémy a online činnosti stali otvorenejšími, spravodlivejšími a predvídateľnejšími, pričom sa zohľadnia pravidlá transparentnosti a neutrality algoritmov, zdieľania údajov a interoperability. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV žiada, aby sa pri dosahovaní digitálnej suverenity EÚ zlepšila v tejto oblasti koordinácia národných jurisdikcií, a najmä regulačných orgánov. Je potrebné prehodnotiť existujúce štruktúry riadenia, aby sa zlepšila interakcia medzi členskými štátmi, a takisto uľahčilo spoločné rozhodovanie týkajúce sa digitálnej oblasti. EHSV sa domnieva, že to bude rozhodujúce na podporu úsilia o dosiahnutie určitej formy digitálnej suverenity. Zároveň varuje pred prehnanou reguláciou, ktorá by mohla obmedzovať potenciálny hospodársky rast. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV podporuje výzvu, aby EÚ vytvorila cloudovú a dátovú infraštruktúru s cieľom dosiahnuť digitálnu suverenitu a odstrániť obrovskú nerovnováhu na trhu s cloudovými službami a dátovými úložiskami, na ktorom takmer úplne dominujú spoločnosti z krajín mimo EÚ. Pomohlo by to tiež zmenšiť bezpečnostné riziká pre občanov EÚ. V tejto súvislosti EHSV opakuje svoju podporu iniciatíve EÚ Gaia-X, ktorej cieľom je vytvoriť pre občanov, podniky a vlády bezpečné prostredie na správu údajov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV tiež uznáva potenciál EÚ stať sa svetovým lídrom v oblasti zberu a spracovania údajov, ktorý je základom digitálneho hospodárstva. Rámec EÚ pre zber a zdieľanie údajov má obrovský potenciál v strategických sektoroch, ako je zdravotníctvo, trh práce a doprava. Občanom a podnikom by to umožnilo prístup k údajom v celej EÚ (v súlade s pravidlami ochrany súkromia a údajov) a zväčšila by sa efektívnosť jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV v tejto súvislosti žiada, aby sa aktualizovala politika hospodárskej súťaže na jednotnom trhu a odstránila jestvujúca nerovnováha. Táto aktualizácia by mala byť zameraná aj na praktiky technologických spoločností z krajín mimo EÚ narúšajúce hospodársku súťaž a na rastúci vplyv čínskych digitálnych spoločností v EÚ. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV uznáva, že dosiahnutie digitálnej suverenity bude závisieť a) od toho, ako sa technologické spoločnosti so sídlom v EÚ prispôsobia legislatívnemu rámcu, b) od opatrení na odstránenie nedostatkov jednotného trhu a c) od výskumu a inovácií v digitálnej oblasti prebiehajúcich v EÚ a od investičných príležitostí. Zároveň si nemôže nevšímať úlohu, ktorú by pri formovaní digitálnej suverenity EÚ mohli zohrávať malé a stredné podniky. Tie totiž nemusia mať finančné zdroje na priame formovanie digitálneho hospodárstva, ale určite môžu prispieť svojimi interakciami s veľkými technologickými spoločnosťami EÚ. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV napokon poukazuje na dôležitosť vzdelávania na všetkých úrovniach (či už odborného, alebo akademického) pri rozvoji digitálnej suverenity EÚ: vzdelávacie inštitúcie musia investovať do relevantného výskumu a inovácií a musí sa vytvoriť rámec kvalifikovaného personálu, ktorý bude schopný podporovať digitálnu stratégiu EÚ. Odporúča sa aj koordinovaný prístup vo všetkých vzdelávacích inštitúciách v EÚ. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.weforum.org/agenda/2021/03/europe-digital-sovereignty/.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 365, 23.9.2022, s. 13.

3

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Pripravenosť na núdzové situácie

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2023/C 75/03)

| Spravodajca: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Spravodajca:

Paul RÜBIG

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 7. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 184/8/9 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

24. 2. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

7. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

184/8/9

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby čo najskôr pripravili plán týkajúci sa významného zväčšenia autonómie/suverenity jednotného trhu EÚ, pokiaľ ide o prevádzky na výrobu energie, výrobu potravín a úpravu vody, ako aj ťažbu potrebných surovín, vrátane suverenity/autonómie, pokiaľ ide o potrebné technológie. Táto autonómia/suverenita EÚ musí zahŕňať príslušný výskum a vývoj, spracovanie materiálov, konštrukciu, výrobu, montáž, uvádzanie do prevádzky a údržbu zariadení na jednotnom trhu EÚ s cieľom predchádzať energetickej chudobe a nezamestnanosti občanov a spotrebiteľov EÚ. Najúčinnejšia pripravenosť na núdzové situácie je založená na odolnosti, či už technickej, alebo sociálnej. Neustále zlepšovanie odolnosti energetických systémov voči prírodným, politickým alebo iným hrozbám by sa malo začleniť do všetkých energetických politík. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV odporúča, aby EÚ urýchlene stanovila krátkodobé opatrenia na vybudovanie zariadení na výrobu energie na jednotnom trhu EÚ, aby sa dosiahol cieľ jej autonómie/suverenity. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že rozsiahlemu a dlhotrvajúcemu nedostatku energie v Európe možno zabrániť prijatím týchto opatrení:






  — | otvorenosťou technológií (pokiaľ ide o aplikácie na výrobu a využívanie energie), |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

otvorenosťou technológií (pokiaľ ide o aplikácie na výrobu a využívanie energie),

| — | posilňovaním a rozvíjaním európskeho jednotného trhu s energiou, |
| --- | --- |

—

posilňovaním a rozvíjaním európskeho jednotného trhu s energiou,

| — | zlepšením spolupráce a koordinácie s podobne zmýšľajúcimi partnermi, ako aj užšou spoluprácou so susednými štátmi a krajinami mimo EÚ, |
| --- | --- |

—

zlepšením spolupráce a koordinácie s podobne zmýšľajúcimi partnermi, ako aj užšou spoluprácou so susednými štátmi a krajinami mimo EÚ,

| — | presadzovaním ambicióznej obchodnej politiky a diverzifikácie dodávok, |
| --- | --- |

—

presadzovaním ambicióznej obchodnej politiky a diverzifikácie dodávok,

| — | riešením nezrovnalostí na trhu práce, |
| --- | --- |

—

riešením nezrovnalostí na trhu práce,

| — | zlepšením komunikácie a informovanosti, |
| --- | --- |

—

zlepšením komunikácie a informovanosti,

| — | urýchlením inovácie a digitalizácie, |
| --- | --- |

—

urýchlením inovácie a digitalizácie,

| — | zlepšením prístupu k finančným zdrojom, |
| --- | --- |

—

zlepšením prístupu k finančným zdrojom,

| — | zabezpečením dostatočných investícií (na uľahčenie ekologickej transformácie atď.), |
| --- | --- |

—

zabezpečením dostatočných investícií (na uľahčenie ekologickej transformácie atď.),

| — | zabezpečením realistickosti politík. Napríklad v oblasti energetiky a klímy musíme prehodnotiť balík Fit for 55, aby sme dosiahli rovnováhu medzi plnením cieľov do roku 2030 a do roku 2050 tým, že nájdeme cesty, ktoré budú v rámci tejto transformácie hospodársky a spoločensky únosné. Zisky z obchodovania s emisiami by sa mali použiť na financovanie cenového stropu pre plyn na základe amerického indexu Henry Hub a investícií do nových zariadení na výrobu energie v rámci EÚ. |
| --- | --- |

—

zabezpečením realistickosti politík. Napríklad v oblasti energetiky a klímy musíme prehodnotiť balík Fit for 55, aby sme dosiahli rovnováhu medzi plnením cieľov do roku 2030 a do roku 2050 tým, že nájdeme cesty, ktoré budú v rámci tejto transformácie hospodársky a spoločensky únosné. Zisky z obchodovania s emisiami by sa mali použiť na financovanie cenového stropu pre plyn na základe amerického indexu Henry Hub a investícií do nových zariadení na výrobu energie v rámci EÚ.

| 1.4. | V záujme predísť opätovnému prehodnocovaniu harmonogramov Zelenej dohody a uplatňovať realistické energetické politiky by mali možnosti, postupy hodnotenia vplyvu a rizika pre Zelenú dohodu a energetickú politiku zahŕňať nielen vplyv opatrení na klímu, ale aj na kúpnu silu spotrebiteľov v EÚ a konkurencieschopnosť hospodárstva EÚ, aby sa v EÚ zachovali pracovné miesta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na závažnosť krízy sa EHSV domnieva, že v reakcii na ňu by sa nemali vylúčiť žiadne opatrenia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V rámci súboru opatrení, ktoré sa majú prijať, by podľa EHSV mala byť súčasťou reakcie realizácia plánu EÚ SET (Strategický plán pre Energetické Technológie) a plánu REPowerEU, najmä:






  — | zlepšenie energetickej efektívnosti a podpora obehovosti, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

zlepšenie energetickej efektívnosti a podpora obehovosti,

| — | realizácia plánu REPowerEU s cieľom ukončiť závislosť EÚ od fosílnych palív z Ruska, |
| --- | --- |

—

realizácia plánu REPowerEU s cieľom ukončiť závislosť EÚ od fosílnych palív z Ruska,

| — | zväčšenie kapacít skladovania plynu a koordinované dopĺňanie jeho zásob, monitorovanie a optimalizácia trhov s elektrickou energiou, usmerňovanie investícií do energetických systémov a zlepšenie prepojení v bezprostrednom susedstve prostredníctvom agentúry ACER (1), orgánu BEREC, sietí ENTSO-G (2), ENTSO-E (3) a znalostných a inovačných spoločenstiev Európskeho inovačného a technologického inštitútu v oblasti surovín a výroby so zreteľom na vývoj európskej vodíkovej siete, ukladanie vodíka a uhlíka. |
| --- | --- |

—

zväčšenie kapacít skladovania plynu a koordinované dopĺňanie jeho zásob, monitorovanie a optimalizácia trhov s elektrickou energiou, usmerňovanie investícií do energetických systémov a zlepšenie prepojení v bezprostrednom susedstve prostredníctvom agentúry ACER (1), orgánu BEREC, sietí ENTSO-G (2), ENTSO-E (3) a znalostných a inovačných spoločenstiev Európskeho inovačného a technologického inštitútu v oblasti surovín a výroby so zreteľom na vývoj európskej vodíkovej siete, ukladanie vodíka a uhlíka.

| — | Vytvorme 1 000 zariadení na výrobu energie v EÚ pomocou 14-dňového povoľovacieho postupu a okamžite začnime investovať s 50 % finančnou podporou EÚ z príjmov z obchodovania s emisiami. |
| --- | --- |

—

Vytvorme 1 000 zariadení na výrobu energie v EÚ pomocou 14-dňového povoľovacieho postupu a okamžite začnime investovať s 50 % finančnou podporou EÚ z príjmov z obchodovania s emisiami.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby boli spotrebitelia podnecovaní a podporovaní investovať do vlastnej výroby energie a energetickej efektívnosti. To si bude vyžadovať informačné kampane a daňové stimuly. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Okrem toho sa EHSV domnieva, že EÚ by mala vybudovať novú prepravnú a prenosovú infraštruktúru na prenos energie a prepravu energetických zdrojov (plynovody zo severnej Afriky do Španielska) a pre obnoviteľné zdroje energie, ako je vodík, biometán a amoniak (Campfire). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V reakcii na krízu EHSV odporúča súbor krátkodobých opatrení:






  — | zabezpečiť ďalšie zdroje, najmä ropy, uhlia, plynu, uránu, vody, potravín a krmív, |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

zabezpečiť ďalšie zdroje, najmä ropy, uhlia, plynu, uránu, vody, potravín a krmív,

| — | vypracovať plány a koncepcie energetických úspor a prídelov vo všetkých 27 členských štátoch EÚ:






  — | prídely by sa mali riadiť jasnými prioritami, napr. s energeticky náročnými odvetviami treba rokovať o prídelových plánoch a v nových obchodných dohodách WTO treba rokovať o nových prioritách v oblasti potravín, úpravy vody a sanitácie, |
| --- | --- | --- |

—

vypracovať plány a koncepcie energetických úspor a prídelov vo všetkých 27 členských štátoch EÚ:

—

prídely by sa mali riadiť jasnými prioritami, napr. s energeticky náročnými odvetviami treba rokovať o prídelových plánoch a v nových obchodných dohodách WTO treba rokovať o nových prioritách v oblasti potravín, úpravy vody a sanitácie,

| — | uprednostniť akumuláciu a dodávky elektrickej energie a skladovanie a dodávky plynu pre nemocnice a iné zdravotnícke zariadenia, záchranárske služby a organizácie, ktoré sa starajú o starších a znevýhodnených ľudí, |
| --- | --- |

—

uprednostniť akumuláciu a dodávky elektrickej energie a skladovanie a dodávky plynu pre nemocnice a iné zdravotnícke zariadenia, záchranárske služby a organizácie, ktoré sa starajú o starších a znevýhodnených ľudí,

| — | vydať pravidlá na zabezpečenie dostatočnej úrovne zásob ropy a plynu, |
| --- | --- |

—

vydať pravidlá na zabezpečenie dostatočnej úrovne zásob ropy a plynu,

| — | podporovať úspory energie a nové zdroje energie, |
| --- | --- |

—

podporovať úspory energie a nové zdroje energie,

| — | zintenzívniť energetický výskum a vývoj v EÚ, najmä v oblasti alternatívnych energií, energie z jadrovej syntézy, akumulácie energie, vodíkových technológií, energetickej efektívnosti energeticky náročných priemyselných procesov a spotrebiteľských zariadení, |
| --- | --- |

—

zintenzívniť energetický výskum a vývoj v EÚ, najmä v oblasti alternatívnych energií, energie z jadrovej syntézy, akumulácie energie, vodíkových technológií, energetickej efektívnosti energeticky náročných priemyselných procesov a spotrebiteľských zariadení,

| — | urýchliť verejné postupy schvaľovania nových projektov, ktoré poskytujú dodatočnú energiu v krátkodobom a strednodobom horizonte, napr. stanice na vykládku vodíka v prístavoch EÚ, potrubia a prístavné zariadenia na splyňovanie kvapalného zemného plynu, |
| --- | --- |

—

urýchliť verejné postupy schvaľovania nových projektov, ktoré poskytujú dodatočnú energiu v krátkodobom a strednodobom horizonte, napr. stanice na vykládku vodíka v prístavoch EÚ, potrubia a prístavné zariadenia na splyňovanie kvapalného zemného plynu,

| — | požadovať, aby všetky podniky EÚ, ktoré vyrábajú alebo dodávajú výrobky a poskytujú služby potrebné v núdzových situáciách, zabezpečili svoje núdzové zásobovanie elektrickou energiou, aktualizovali svoje núdzové plány a organizovali pravidelnú odbornú prípravu na núdzové situácie atď. (napr. podniky pôsobiace v oblasti telekomunikácií a vysielania, záchranárske služby, prevádzkovatelia verejných serverov IT a dodávatelia elektrickej energie). |
| --- | --- |

—

požadovať, aby všetky podniky EÚ, ktoré vyrábajú alebo dodávajú výrobky a poskytujú služby potrebné v núdzových situáciách, zabezpečili svoje núdzové zásobovanie elektrickou energiou, aktualizovali svoje núdzové plány a organizovali pravidelnú odbornú prípravu na núdzové situácie atď. (napr. podniky pôsobiace v oblasti telekomunikácií a vysielania, záchranárske služby, prevádzkovatelia verejných serverov IT a dodávatelia elektrickej energie).

| 1.10. | Okrem krátkodobých opatrení EHSV odporúča aj súbor strednodobých a dlhodobých opatrení: |
| --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby vypracovala plány a uskutočnila tieto celoeurópske koordinované opatrenia a činnosti:






  — | využívať rozklad metánu elektrolýzou/pyrolýzou a parné reformovanie metánu na výrobu vodíka a pevného uhlíka, |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

—

využívať rozklad metánu elektrolýzou/pyrolýzou a parné reformovanie metánu na výrobu vodíka a pevného uhlíka,

| — | využívať diverzifikované a dlhodobé zásoby metánu ako suroviny pre vodík (nosič energie) a uhlík a v plnej miere preskúmať prínos, ktorý majú ako pôdne pomocné látky pre poľnohospodárstvo s cieľom zvýšiť výnosy a zlepšiť potravinovú bezpečnosť, |
| --- | --- |

—

využívať diverzifikované a dlhodobé zásoby metánu ako suroviny pre vodík (nosič energie) a uhlík a v plnej miere preskúmať prínos, ktorý majú ako pôdne pomocné látky pre poľnohospodárstvo s cieľom zvýšiť výnosy a zlepšiť potravinovú bezpečnosť,

| — | výrazne urýchliť obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry t. j. zjednodušiť a zefektívniť nariadenia EÚ, ktoré spomaľujú obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry, |
| --- | --- |

—

výrazne urýchliť obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry t. j. zjednodušiť a zefektívniť nariadenia EÚ, ktoré spomaľujú obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry,

| — | pripraviť novú rámcovú smernicu EÚ o vode. Prioritou musí byť zabezpečenie rýchleho zásobovania energiou, |
| --- | --- |

—

pripraviť novú rámcovú smernicu EÚ o vode. Prioritou musí byť zabezpečenie rýchleho zásobovania energiou,

| — | zjednodušiť nové nariadenie EÚ o dodávateľskom reťazci. Treba sa zamerať na zabezpečenie udržateľných dodávok kritických surovín a tovarov do EÚ vyrokovaných v bilaterálnych obchodných dohodách, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť nové nariadenie EÚ o dodávateľskom reťazci. Treba sa zamerať na zabezpečenie udržateľných dodávok kritických surovín a tovarov do EÚ vyrokovaných v bilaterálnych obchodných dohodách,

| — | posilniť výrobné reťazce a dopravné systémy s cieľom kompenzovať možné budúce obmedzenie dostupnosti kritických surovín pre podniky EÚ (priemysel a obchod), |
| --- | --- |

—

posilniť výrobné reťazce a dopravné systémy s cieľom kompenzovať možné budúce obmedzenie dostupnosti kritických surovín pre podniky EÚ (priemysel a obchod),

| — | znížiť závislosť od dovozu kritických materiálov a prefabrikovaných výrobkov, |
| --- | --- |

—

znížiť závislosť od dovozu kritických materiálov a prefabrikovaných výrobkov,

| — | zamerať sa na technologickú suverenitu/autonómiu EÚ, |
| --- | --- |

—

zamerať sa na technologickú suverenitu/autonómiu EÚ,

| — | rozvíjať cezhraničnú sieťovú infraštruktúru (s napätím 380 kV alebo vyšším), |
| --- | --- |

—

rozvíjať cezhraničnú sieťovú infraštruktúru (s napätím 380 kV alebo vyšším),

| — | zabezpečiť výrobu transformátorov na zmenu elektrického napätia (vysoké/nízke napätie, striedavý/jednosmerný prúd), |
| --- | --- |

—

zabezpečiť výrobu transformátorov na zmenu elektrického napätia (vysoké/nízke napätie, striedavý/jednosmerný prúd),

| — | obnoviť tisíce projektov výroby energie (vodné elektrárne, geotermálne elektrárne, prečerpávacie vodné elektrárne atď.), ktoré boli roky odložené, buď pre nedostatočnú návratnosť (pre lacný plyn z Ruska), alebo byrokratické prekážky, |
| --- | --- |

—

obnoviť tisíce projektov výroby energie (vodné elektrárne, geotermálne elektrárne, prečerpávacie vodné elektrárne atď.), ktoré boli roky odložené, buď pre nedostatočnú návratnosť (pre lacný plyn z Ruska), alebo byrokratické prekážky,

| — | preskúmať nové ťažobné technológie. V EÚ je niekoľko regiónov so značnými zásobami zemného plynu, ktorý možno ťažiť vďaka novým technológiám, ktoré nedávno vyvinuli európske vysoké školy. Vzhľadom na cieľ EÚ, ktorým je energetická suverenita/autonómia, by sa EÚ mala vážne zaoberať týmito novými technológiami a podporovať regióny, aby ich vyskúšali. |
| --- | --- |

—

preskúmať nové ťažobné technológie. V EÚ je niekoľko regiónov so značnými zásobami zemného plynu, ktorý možno ťažiť vďaka novým technológiám, ktoré nedávno vyvinuli európske vysoké školy. Vzhľadom na cieľ EÚ, ktorým je energetická suverenita/autonómia, by sa EÚ mala vážne zaoberať týmito novými technológiami a podporovať regióny, aby ich vyskúšali.

| — | prehodnotiť miestnu výrobu plynu/ropy a e-palív, ak je to možné a potrebné, alebo zvýšiť existujúcu výrobu ako krátkodobé opatrenie. |
| --- | --- |

—

prehodnotiť miestnu výrobu plynu/ropy a e-palív, ak je to možné a potrebné, alebo zvýšiť existujúcu výrobu ako krátkodobé opatrenie.

| 1.10.2. | Zintenzívniť odbornú prípravu a zvýšiť úroveň zručností elektrikárov a poľnohospodárov a vytvoriť pracovné miesta vo vodohospodárstve. |
| --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | EHSV odporúča zvýšiť počet európskych študentov odborov STEM (STEM = veda, technológia, inžinierstvo, matematika), pretože naďalej stagnuje, zatiaľ čo ázijské krajiny výrazne zvýšili počet študentov v oblasti fyziky, IKT a inžinierstva. EHSV tiež odporúča zaviesť iniciatívy a stimuly na zvýšenie počtu ďalších inžinierov, technikov a pracovných miest v oblasti špičkových technológií v Európe s cieľom dosiahnuť jej ciele technologickej suverenity/autonómie. |
| --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | V neposlednom rade sa EHSV domnieva, že je dôležité udržať kúpnu silu občanov a spotrebiteľov EÚ zameraním na technologickú suverenitu/autonómiu EÚ, a tým zmenšiť jej závislosť od dovozu (energetické dovozy a dovozy technológií) a zväčšiť počet pracovných miest v oblasti špičkových technológií v Európe. |
| --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | Pri zhrnutí záverov a odporúčaní je otázkou, či sa poradie priorít spotrebiteľov zmenilo z: 1. životné prostredie, 2. cena a 3. bezpečnosť dodávok na 1. bezpečnosť dodávok, 2. cena a 3. životné prostredie. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Vymedzenie pojmu „riadenie núdzových situácií“: „riadenie núdzových situácií“ je organizácia a riadenie zdrojov a zodpovednosti za riešenie všetkých humanitárnych aspektov núdzových situácií, t. j.:






  — | prevencie, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

prevencie,

| — | pripravenosti, |
| --- | --- |

—

pripravenosti,

| — | reakcie, |
| --- | --- |

—

reakcie,

| — | zmierňovania, |
| --- | --- |

—

zmierňovania,

| — | obnovy. |
| --- | --- |

—

obnovy.

| 2.2. | Nikto nevie, ako dlho bude táto krutá vojna na Ukrajine trvať, koľko infraštruktúry sa zničí a koľko miliónov Ukrajincov utečie do členských štátov EÚ, čím na jednotnom trhu pribudnú milióny nových spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vojna na Ukrajine bude mať určite pre EÚ dramatické dôsledky, keďže EÚ je vo veľkej miere závislá od fosílnych palív a surovín dovážaných z Ruska a Ukrajiny. Naliehavo sa odporúča investovať do vlastných ťažobných zariadení a zariadení na výrobu energie, aby sa dosiahla autonómia/suverenita, ktorá je jedným z hlavných cieľov EÚ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V roku 2021 sa do niektorých európskych krajín z Ruska doviezlo 100 % zemného plynu a do niektorých približne 70 % ropy. Od septembra 2022 niektoré krajiny EÚ (napr. Poľsko, Bulharsko a všetky tri pobaltské štáty) zastavili dovoz plynu z Ruska a mnohým krajinám EÚ sa podarilo výrazne znížiť dovoz ruského zemného plynu zvýšením dovozu plynu z iných krajín, najmä LNG prostredníctvom terminálov LNG. V reakcii na to ceny za plyn prudko stúpli a naďalej v EÚ rastú. Od júla 2022 sú priemerné ceny plynu v EÚ približne osemkrát vyššie ako v USA, čo nepriaznivo ovplyvňuje konkurencieschopnosť EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V dôsledku toho sa zvyšuje riziko masívnej straty pracovných miest v EÚ. Podľa údajov združenia EUROFER oceliarsky priemysel EÚ priamo zamestnáva 330 000 vysokokvalifikovaných pracovníkov a nepriamo podporuje až 2,2 milióna ďalších. Hlinikárenský, cementárenský, papierenský, sklársky a chemický priemysel takisto priamo a nepriamo zamestnávajú státisíce ľudí. V rámci jednotného trhu by zariadenia na výrobu energie mohli poskytnúť státisíce nových dobre platených pracovných miest, a tým zvýšiť kúpnu silu spotrebiteľov EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pokiaľ ide o potravinovú bezpečnosť, európske krajiny sa budú systematicky usilovať o zmenšenie závislosti od dodávok pšenice z Ukrajiny a Ruska. Treba sa zamerať na dotácie na hnojivá, vyčleniť pôdu na produkciu potravín a krmív a využívať odpad z agropotravinárskeho odvetvia na výrobu bioplynu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Pripravenosť na katastrofy (4)

| 3.1. | EÚ už vykonala veľa, pokiaľ ide o prípravu na núdzové situácie, ale vojna na Ukrajine ukázala EÚ, že musí pokračovať a dokonca zintenzívniť svoje úsilie v týchto oblastiach:






  — | výpadky elektrickej energie spôsobené technickými poruchami, kybernetickými útokmi atď., ktoré by mohli ovplyvniť:






  — | komunikačné systémy, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

výpadky elektrickej energie spôsobené technickými poruchami, kybernetickými útokmi atď., ktoré by mohli ovplyvniť:

—

komunikačné systémy,

| — | sanitárne systémy, zásobovanie vodou a úpravu odpadových vôd, |
| --- | --- |

—

sanitárne systémy, zásobovanie vodou a úpravu odpadových vôd,

| — | kontinuitu priemyselných činností, |
| --- | --- |

—

kontinuitu priemyselných činností,

| — | plány prídelu elektrickej energie a plynu spotrebiteľom v EÚ a priemyslu v EÚ. Toto riziko sa dramaticky zväčšilo od vypuknutia vojny na Ukrajine, |
| --- | --- |

—

plány prídelu elektrickej energie a plynu spotrebiteľom v EÚ a priemyslu v EÚ. Toto riziko sa dramaticky zväčšilo od vypuknutia vojny na Ukrajine,

| — | obmedzenie dostupnosti surovín v dôsledku zlyhaní výrobného reťazca alebo dopravného systému (napr. dopravné preťaženie, ktoré v apríli 2022 v dôsledku obmedzenia pohybu pre pandémiu COVID-19 v Šanghaji postihlo v šanghajskom prístave 400 veľkých nákladných lodí), |
| --- | --- |

—

obmedzenie dostupnosti surovín v dôsledku zlyhaní výrobného reťazca alebo dopravného systému (napr. dopravné preťaženie, ktoré v apríli 2022 v dôsledku obmedzenia pohybu pre pandémiu COVID-19 v Šanghaji postihlo v šanghajskom prístave 400 veľkých nákladných lodí),

| — | kybernetické hrozby alebo incidenty: otázka je, ako by EÚ mohla dosiahnuť odolnosť podnikov a zaistiť kontinuitu činností na zabezpečenie dodávok potrebných pre spotrebiteľov EÚ, |
| --- | --- |

—

kybernetické hrozby alebo incidenty: otázka je, ako by EÚ mohla dosiahnuť odolnosť podnikov a zaistiť kontinuitu činností na zabezpečenie dodávok potrebných pre spotrebiteľov EÚ,

| — | iné útoky: podniky musia byť vybavené tak, aby boli schopné odolávať útokom a rýchlo sa z nich zotaviť. |
| --- | --- |

—

iné útoky: podniky musia byť vybavené tak, aby boli schopné odolávať útokom a rýchlo sa z nich zotaviť.

| 3.2. | Núdzové situácie a katastrofy poukazujú na význam 17 cieľov udržateľného rozvoja OSN (5). Katastrofy môžu byť prírodné (6), spôsobené priemyselnými alebo technologickými haváriami (strojové zariadenia vyrobené človekom, katastrofy spôsobené jadrovými, biologickými a chemickými haváriami), alebo môže ísť o vojny, politické a občianske katastrofy (7), epidémie a hladomory a vplyvy na výrobu potravín a krmív. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Dôležité organizačné zložky v rámci Európskej komisie

| 4.1. | EÚ nechýbajú kompetentné a špecializované orgány, ktoré by pomáhali usmerňovať diskusiu a prípravné kroky v súvislosti s „pripravenosťou na núdzové situácie“. Konkrétne ide o:






  — | Generálne riaditeľstvo pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (GR ECHO) (8), |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

Generálne riaditeľstvo pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (GR ECHO) (8),

| — | Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) (9), |
| --- | --- |

—

Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) (9),

| — | vedomostná sieť Únie v oblasti civilnej ochrany (10), |
| --- | --- |

—

vedomostná sieť Únie v oblasti civilnej ochrany (10),

| — | Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) (11). |
| --- | --- |

—

Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) (11).

5.   Súčasné príklady potenciálnych kritických núdzových situácií pre členské štáty EÚ, najmä v oblasti zariadení na výrobu energie

| 5.1. | Zlyhanie v dodávateľskom reťazci výroby energie z fosílnych zdrojov (uhlie, ropa, zemný plyn, urán). V roku 2021 tvorili fosílne palivá približne 80 % všetkých zdrojov primárnej energie spotrebovanej v EÚ, pričom väčšina z nich bola dovezená. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Výpadky elektrickej energie a následné zlyhania komunikácie spôsobené technickými poruchami, kybernetickou vojnou alebo teroristickými útokmi. Výroba elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov je nepravidelná: vietor nefúka vždy a slnko nesvieti zakaždým, keď EÚ potrebuje veľké množstvo energie, preto každé zväčšenie kapacít na výrobu elektrickej energie z vetra a fotovoltiky v EÚ musí byť sprevádzané vybudovaním obrovských zariadení na akumuláciu energie. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Schopnosť zabezpečiť dodávky kritických surovín (meď, lítium, kobalt, prvky vzácnych zemín atď.) novými stratégiami pre jednotný trh EÚ v oblasti ťažby, recyklácie atď. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Schopnosť zabezpečiť konkurencieschopný jednotný trh pre dodávky polotovarov (napr. od vypuknutia vojny na Ukrajine má automobilový priemysel EÚ nedostatok káblových zväzkov). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Materiálové požiadavky na zhotovenie obrovského počtu veterných turbín potrebných na dosiahnutie cieľov dekarbonizácie výroby elektrickej energie presahujú globálnu ročnú výrobu medi 14-násobne (25 miliónov ton v porovnaní s potrebným 350 miliónmi ton), hliníka 7,2-násobne a špeciálnej ocele 3,9-násobne. Solárne panely sa vyrábajú predovšetkým v Číne. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Masívne dodávky fosílnych palív sú naliehavo potrebné dovtedy, kým sa v EÚ nevybuduje dostatočné množstvo zariadení na výrobu prostriedkov slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Reakcia

| 6.1. | Vzhľadom na rozsah spotreby energie v EÚ bude ekologická transformácia EÚ trvať približne dve desaťročia. Rada na svojom zasadnutí vo Versailles odporučila zrýchliť túto transformáciu, čo však bude veľmi náročná úloha. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Hlavnou prekážkou rýchlejšej transformácie nie sú len peniaze, ale skôr materiály potrebné na približne 700 000 veľkých veterných turbín s výkonom 5 MW potrebných v celej EÚ a milióny fotovoltických zariadení, vodných elektrární, zariadení jadrovej syntézy a zariadení na akumuláciu energie. Okrem toho bude potrebné vybudovať geotermálne zariadenia a zariadenia na uskladňovanie vodíka, amoniaku a ukladanie CO2. Na distribúciu oveľa väčšieho množstva decentralizovane vyrobenej elektrickej energie sa budú musieť v obrovskom rozsahu rozšíriť vysokonapäťové a strednonapäťové prenosové vedenia. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Každá z týchto 700 000 veľkých veterných turbín s výkonom 5 MW (ktorá spravidla vyrobí 12,5 GWh elektrickej energie ročne) má výšku 200 metrov, základy z približne 2 000 ton železobetónu, vyžaduje si približne 600 ton špeciálnej ocele, 20 ton medi a dodávku prvkov vzácnych zemín, ktoré sa musia dovážať najmä z Číny alebo Ruska. Ak tieto množstvá potrebných materiálov vynásobíme približne 700 000 veternými turbínami potrebnými v EÚ, vyjde najavo, že budeme potrebovať obrovské množstvo betónu, ocele, medi a ďalších materiálov, pri výrobe ktorých sa uvoľní ďalšie obrovské množstvo emisií CO2. Pokiaľ ide o prvky vzácnych zemín (pre elektrické generátory a akumulátory), ako je neodým, dysprózium atď., je problém s ich nedostatkom ešte vážnejší a do roku 2050 ho bude veľmi ťažké vyriešiť. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Zmiernenie

| 7.1. | Ak bude Nemecko pokračovať vo výstavbe veterných turbín takým tempom, ako v roku 2021, vybudovanie 70 000 veterných turbín potrebných v súvislosti s Európskou zelenou dohodou bude trvať 160 rokov. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ak to zhrnieme, mnohí inžinieri tvrdia, že dosiahnutie cieľov Zelenej dohody do roku 2050 je veľmi náročné, a to pre nedostatok materiálov (prvky vzácnych zemín, meď, oceľ atď.), ako aj inžinierov a kvalifikovaných pracovníkov (napr. elektrikárov), pričom ide o dve súčasti nevyhnutné pre Európsku zelenú dohodu EÚ. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Prevencia

| 8.1. | Mnohé energeticky náročné priemyselné odvetvia vrátane oceliarskeho, chemického a cementárenského priemyslu sa majú do roku 2050 preorientovať na vodík alebo amoniak vyrábaný pomocou elektrickej energie získavanej z obnoviteľných zdrojov. Mnohí ľudia si neuvedomujú, že na transformáciu všetkých týchto energeticky náročných priemyselných odvetví je potrebné približne desaťkrát viac elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov ako na prechod na elektromobilitu a dekarbonizáciu oceliarskeho priemyslu. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Výroba železa a ocele predstavuje štvrtinu všetkých celosvetových priemyselných emisií CO2. V roku 2020 sa na celom svete vyrobilo približne 1 870 miliónov ton ocele; z toho približne 57 % v Číne a 7 % v EÚ. Z 1 870 miliónov ton ocele vyrobenej na celom svete sa približne 1 300 miliónov ton (65 %) vyrába v integrovaných hutných prevádzkach, v ktorých sa železná ruda redukuje pomocou koksu, čím vzniká veľké množstvo emisií CO2 (približne 1,4 tony CO2 na tonu ocele). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | V 27 členských štátoch EÚ sa ročne vyrobí približne 150 miliónov ton ocele, z toho približne 90 miliónov ton v integrovaných hutných prevádzkach. Prejsť pri výrobe týchto 90 miliónov ton surového železa (redukovaného vo vysokej peci pomocou koksu) na vodík získavaný ekologicky pomocou obnoviteľných zdrojov energie by do roku 2050 bolo ročne potrebných približne 360 TWh elektrickej energie z takýchto zdrojov. To je obrovské množstvo energie z obnoviteľných zdrojov. Je to viac energie, než je potrebné na elektrifikáciu všetkých osobných automobilov v celej EÚ. Na výrobu tejto elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov pre oceliarsky priemysel EÚ bude potrebných najmenej 30 000 veľkých veterných turbín. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Pokiaľ ide Európsku úniu, v roku 2019 sa tu vyrobilo približne 2 904 TWh elektrickej energie, z čoho len približne 35 % pochádzalo z obnoviteľných zdrojov. Približne 38 % (1 112 TWh) sa však vyrobilo z fosílnych palív a približne 26 % pomocou jadrovej energie (765 TWh). Len 13 % bolo vyrobených veternými elektrárňami, 12 % vodnými elektrárňami, 4 % solárnymi elektrárňami, 4 % pomocou bioenergie a 2 % z geotermálnych zdrojov. Prevažná časť výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov v Európskej únii v roku 2019 (1 005 TWh) pochádzala z veternej energie (367 TWh, 42 % všetkých obnoviteľných zdrojov). Ďalších 39 % bolo vyrobených vodnými elektrárňami (345 TWh), 12 % solárnymi elektrárňami (125 TWh) a zvyšných 6 % pomocou bioenergie (55 TWh). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Rozšírenie prečerpávacích vodných elektrární je potrebné na stabilizáciu sústavy v prípade bezprostredného výpadku. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Vodné elektrárne sa v rámci klimatických a energetických politík musia posunúť na popredné miesto. Udržateľne vybudované vodné elektrárne sa musia uznať za obnoviteľné zdroje energie. Vlády by mali zahrnúť veľké a malé vodné elektrárne do svojich dlhodobých cieľov, energetických plánov a systémov stimulov pre energiu z obnoviteľných zdrojov na rovnakej úrovni ako variabilné obnoviteľné zdroje. |
| --- | --- |

8.6.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Agentúra EÚ pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky.

1

(2)  https://www.entsog.eu/

2

(3)  https://www.entsoe.eu/

3

(4)  https://civil-protection-humanitarian-aid.ec.europa.eu/what/humanitarian-aid/disaster-preparedness_en

4

(5)  https://sdgs.un.org/goals

5

(6)  https://www.conserve-energy-future.com/10-worst-natural-disasters.php

6

(7)  https://www.samhsa.gov/find-help/disaster-distress-helpline/disaster-types/incidents-mass-violence

7

(8)  https://ec.europa.eu/echo/index_sk

8

(9)  https://erccportal.jrc.ec.europa.eu/

9

(10)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/

10

(11)  https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/eu-civil-protection-mechanism_sk

11

---

PRÍLOHA

Nasledujúce texty, ktoré boli súčasťou stanoviska sekcie, získali v hlasovaní aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, ale boli zamietnuté v prospech pozmeňovacích návrhov, ktoré schválilo plenárne zhromaždenie.

| „1.3. | EHSV sa domnieva, že rozsiahlemu a dlhotrvajúcemu nedostatku energie v Európe možno zabrániť prijatím týchto opatrení:






  — | posilňovaním a rozvíjaním európskeho jednotného trhu s energiou, |
| --- | --- | --- |

„1.3.

—

posilňovaním a rozvíjaním európskeho jednotného trhu s energiou,

| — | zlepšením spolupráce a koordinácie s podobne zmýšľajúcimi partnermi, |
| --- | --- |

—

zlepšením spolupráce a koordinácie s podobne zmýšľajúcimi partnermi,

| — | presadzovaním ambicióznej obchodnej politiky a diverzifikácie dodávok, |
| --- | --- |

—

presadzovaním ambicióznej obchodnej politiky a diverzifikácie dodávok,

| — | riešením nezrovnalostí na trhu práce, |
| --- | --- |

—

riešením nezrovnalostí na trhu práce,

| — | zlepšením komunikácie a informovanosti, |
| --- | --- |

—

zlepšením komunikácie a informovanosti,

| — | urýchlením inovácie a digitalizácie, |
| --- | --- |

—

urýchlením inovácie a digitalizácie,

| — | zlepšením prístupu k finančným zdrojom, |
| --- | --- |

—

zlepšením prístupu k finančným zdrojom,

| — | zabezpečením dostatočných investícií (na uľahčenie ekologickej transformácie atď.), |
| --- | --- |

—

zabezpečením dostatočných investícií (na uľahčenie ekologickej transformácie atď.),

| — | zabezpečením realistickosti politík. Napríklad v oblasti energetiky a klímy musíme prehodnotiť balík Fit for 55, aby sme dosiahli rovnováhu medzi plnením cieľov do roku 2030 a do roku 2050 tým, že nájdeme cesty, ktoré budú v rámci tejto transformácie hospodársky a spoločensky únosné.“ |
| --- | --- |

—

zabezpečením realistickosti politík. Napríklad v oblasti energetiky a klímy musíme prehodnotiť balík Fit for 55, aby sme dosiahli rovnováhu medzi plnením cieľov do roku 2030 a do roku 2050 tým, že nájdeme cesty, ktoré budú v rámci tejto transformácie hospodársky a spoločensky únosné.“

Výsledok hlasovania:

Výsledok hlasovania:

| Za: | 95 |
| --- | --- |
| Proti: | 67 |
| Zdržalo sa: | 25 |

Za:

95

Proti:

67

Zdržalo sa:

25

| „1.6. | V rámci súboru opatrení, ktoré sa majú prijať, by podľa EHSV mala byť súčasťou reakcie realizácia plánu EÚ SET (
  S
  trategický plán pre
  E
  nergetické
  T
  echnológie) a plánu REPowerEU, najmä:






  — | zlepšenie energetickej efektívnosti a podpora obehovosti, |
| --- | --- | --- |

„1.6.

—

zlepšenie energetickej efektívnosti a podpora obehovosti,

| — | realizácia plánu REPowerEU s cieľom ukončiť závislosť EÚ od fosílnych palív z Ruska, |
| --- | --- |

—

realizácia plánu REPowerEU s cieľom ukončiť závislosť EÚ od fosílnych palív z Ruska,

| — | zväčšenie kapacít skladovania plynu a koordinované dopĺňanie jeho zásob, monitorovanie a optimalizácia trhov s elektrickou energiou, usmerňovanie investícií do energetických systémov a zlepšenie prepojení v bezprostrednom susedstve prostredníctvom agentúry ACER (*1), orgánu BEREC, sietí ENTSO-G, ENTSO-E a znalostných a inovačných spoločenstiev Európskeho inovačného a technologického inštitútu v oblasti surovín a výroby.“ |
| --- | --- |

—

zväčšenie kapacít skladovania plynu a koordinované dopĺňanie jeho zásob, monitorovanie a optimalizácia trhov s elektrickou energiou, usmerňovanie investícií do energetických systémov a zlepšenie prepojení v bezprostrednom susedstve prostredníctvom agentúry ACER (*1), orgánu BEREC, sietí ENTSO-G, ENTSO-E a znalostných a inovačných spoločenstiev Európskeho inovačného a technologického inštitútu v oblasti surovín a výroby.“

Výsledok hlasovania:

Výsledok hlasovania:

| Za: | 104 |
| --- | --- |
| Proti: | 61 |
| Zdržalo sa: | 18 |

Za:

104

Proti:

61

Zdržalo sa:

18

| „1.10.1. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby vypracovala plány a uskutočnila tieto celoeurópske koordinované opatrenia a činnosti:






  — | výrazne urýchliť obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry t. j. zjednodušiť a zefektívniť nariadenia EÚ, ktoré spomaľujú obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry,






  — | pripraviť novú rámcovú smernicu EÚ o vode. Prioritou musí byť zabezpečenie rýchleho zásobovania energiou, |
| --- | --- | --- | --- |

„1.10.1.

—

výrazne urýchliť obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry t. j. zjednodušiť a zefektívniť nariadenia EÚ, ktoré spomaľujú obstarávanie kritickej energetickej infraštruktúry,

—

pripraviť novú rámcovú smernicu EÚ o vode. Prioritou musí byť zabezpečenie rýchleho zásobovania energiou,

| — | zjednodušiť nové nariadenie EÚ o dodávateľskom reťazci. Treba sa zamerať na zabezpečenie udržateľných dodávok kritických surovín a tovarov do EÚ vyrokovaných v bilaterálnych obchodných dohodách, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť nové nariadenie EÚ o dodávateľskom reťazci. Treba sa zamerať na zabezpečenie udržateľných dodávok kritických surovín a tovarov do EÚ vyrokovaných v bilaterálnych obchodných dohodách,

| — | posilniť výrobné reťazce a dopravné systémy s cieľom kompenzovať možné budúce obmedzenie dostupnosti kritických surovín pre podniky EÚ (priemysel a obchod), |
| --- | --- |

—

posilniť výrobné reťazce a dopravné systémy s cieľom kompenzovať možné budúce obmedzenie dostupnosti kritických surovín pre podniky EÚ (priemysel a obchod),

| — | znížiť závislosť od dovozu kritických materiálov a prefabrikovaných výrobkov, |
| --- | --- |

—

znížiť závislosť od dovozu kritických materiálov a prefabrikovaných výrobkov,

| — | zamerať sa na technologickú suverenitu/autonómiu EÚ, |
| --- | --- |

—

zamerať sa na technologickú suverenitu/autonómiu EÚ,

| — | rozvíjať cezhraničnú sieťovú infraštruktúru (s napätím 380 kV alebo vyšším), |
| --- | --- |

—

rozvíjať cezhraničnú sieťovú infraštruktúru (s napätím 380 kV alebo vyšším),

| — | zabezpečiť výrobu transformátorov na zmenu elektrického napätia (vysoké/nízke napätie, striedavý/jednosmerný prúd), |
| --- | --- |

—

zabezpečiť výrobu transformátorov na zmenu elektrického napätia (vysoké/nízke napätie, striedavý/jednosmerný prúd),

| — | obnoviť tisíce projektov výroby energie (vodné elektrárne, geotermálne elektrárne, prečerpávacie vodné elektrárne atď.), ktoré boli roky odložené, buď pre nedostatočnú návratnosť (pre lacný plyn z Ruska), alebo byrokratické prekážky, |
| --- | --- |

—

obnoviť tisíce projektov výroby energie (vodné elektrárne, geotermálne elektrárne, prečerpávacie vodné elektrárne atď.), ktoré boli roky odložené, buď pre nedostatočnú návratnosť (pre lacný plyn z Ruska), alebo byrokratické prekážky,

| — | preskúmať nové ťažobné technológie. V EÚ je niekoľko regiónov so značnými zásobami zemného plynu, ktorý možno ťažiť vďaka novým technológiám, ktoré nedávno vyvinuli európske vysoké školy. Vzhľadom na cieľ EÚ, ktorým je energetická suverenita/autonómia, by sa EÚ mala vážne zaoberať týmito novými technológiami a podporovať regióny, aby ich vyskúšali.“ |
| --- | --- |

—

preskúmať nové ťažobné technológie. V EÚ je niekoľko regiónov so značnými zásobami zemného plynu, ktorý možno ťažiť vďaka novým technológiám, ktoré nedávno vyvinuli európske vysoké školy. Vzhľadom na cieľ EÚ, ktorým je energetická suverenita/autonómia, by sa EÚ mala vážne zaoberať týmito novými technológiami a podporovať regióny, aby ich vyskúšali.“

Výsledok hlasovania:

Výsledok hlasovania:

| Za: | 96 |
| --- | --- |
| Proti: | 66 |
| Zdržalo sa: | 30 |

Za:

96

Proti:

66

Zdržalo sa:

30

---

(*1)  Agentúra EÚ pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky.“

*1

Agentúra EÚ pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/22

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálne euro

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2023/C 75/04)

| Spravodajca: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Spravodajca:

Juraj SIPKO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 183/1/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

6. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

183/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Rýchly proces inovačných technológií vo finančnom sektore viedol k postupnému vytvoreniu digitálnych mien jednotlivými centrálnymi bankami vo svete. Podobne ako ostatné centrálne banky vo svete aj Európska centrálna banka (ECB-ekosystém) prijala v júli 2021 rozhodnutie o začatí procesu skúmania zavedenia digitálneho eura. EHSV oceňuje snahu ECB o pokračovanie prác orientovaných na zavedenie digitálneho eura. V súčasnosti sa v ECB-ekosystéme uskutočňuje celý rad postupných krokov s orientáciou na prijatie digitálneho eura, ktoré majú svoju časovú súslednosť. Zatiaľ nebolo prijaté rozhodnutie o prijatí digitálneho eura. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV pri zavedení digitálneho eura za veľmi dôležitú pokladá finančnú a digitálnu inkluzívnosť. V tomto kontexte očakáva, že zavedením digitálneho eura budú ponúknuté výhody pre všetkých obyvateľov eurozóny. čo predpokladá, že digitálne euro umožní realizovať platobné transakcie rýchlejšie a efektívnejšie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV konštatuje, že zavedenie digitálneho eura bude predstavovať novú formu peňazí. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že v úvahách o prijatí digitálneho eura je potrebné zohľadniť všetky pozitívne aspekty a ponúkané príležitosti, ale zároveň je potrebné poukázať aj na všetky potenciálne riziká, hlavne vo vzťahu k finančnému sektoru. Preto v tomto kontexte bude pri dizajnovaní digitálneho eura potrebné brať do úvahy monitorovanie, dohľad a riadenie potencionálneho rizika. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje finančnú stabilitu za jednu z kľúčových otázok na ceste k zavedeniu digitálneho eura. Preto v procese zavádzania digitálneho eura bude dôležité, aby ECB prijala všetky potrebné opatrenia na úrovni dohľadu v boji s nezákonnými operáciami, hlavne v prípade prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (AML/CFT), a takisto v boji s kybernetickými útokmi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V súvislosti s prípravou zavedenia digitálneho eura EHSV vidí priestor na zvýšenie efektívnosti a konkurencieschopnosti platobného systému. V tomto kontexte môže digitálne euro znížiť riziko a zároveň podporiť finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV podporuje kroky ECB-ekosystému zamerané na zavedenie digitálneho eura. Vzhľadom nato, že ide o veľmi komplexnú agendu, ktorá je výraznou mierou ovplyvnená aj súčasným dynamickým vývojom inovačných technológií, bude dôležité, aby v ECB-ekosystéme boli identifikované možnosti výberu dizajnu. V tomto kontexte bude dôležité umožniť realizáciu transakcií vo verzii online, ale tiež vo verzii offline. a že okrem toho bude potrebné, aby pri cezhraničných platobných transakciách boli systémy navzájom kompatibilne prepojené. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV veľmi pozorne sleduje a bude naďalej sledovať agendu ECB-ekosystému zameranú na prijatie digitálneho eura. Preto bude dôležité, aby v ďalšom rozhodovacom procese na úrovni ECB-Eurosystému boli prijaté všetky vecné a systémové opatrenia zamerané na výber najvhodnejšieho z možných ponúkaných modelov pri akceptácii finančnej inkluzívnosti, finančnej stability a ochrany súkromia. V súčasnosti ECB skúma a prehodnocuje rôzne dizajny. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhľadom na komplexnú, ale hlavne náročnú agendu, ktorá sa týka každého obyvateľa v štátoch Európskej únie, EHSV zdôrazňuje, že pri ďalších prípravách, rokovaniach a diskusiách o zavedení digitálneho eura bude potrebné, aby bola zahrnutá občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Evolučný technologický proces vedie k rýchlej digitalizácii vo všetkých sektoroch ekonomiky vrátane spoločenskej nadstavby. Rýchly vývoj a vplyv technologických inovácií možno sledovať aj vo finančnom sektore a v inštitúciách poskytujúcich platobné služby. Rýchly proces digitalizácie pokračuje aj vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V súčasnosti centrálne banky na celom svete diskutujú a rozhodujú sa o prijatí digitálnych mien centrálnych bánk (Central Bank Digital Currency – CBDC). V súčasnosti centrálne banky Bahám, Nigérie prijali digitálnu menu ako zákonné platidlo. Okrem toho viac ako 110 štátov vo svete je v procese skúmania možnosti zavedenia digitálnej meny. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Čínska ľudová republika, ako prvý štát zo skupiny G20, úspešne zahájila projekt digitálnej meny, pričom zatiaľ bez vzájomného prepojenia s ostatnými centrálnymi bankami vo svete (1). Federálny rezervný systém v USA v januári 2022 zverejnil štúdiu o výhodách a nevýhodách zavedenia digitálneho dolára. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V súčasnosti deväťdesiat percent centrálnych bánk, čo predstavuje 95 % podiel na svetovom HDP je v procese skúmania prijatia digitálnej meny (2). Takmer viac ako polovica centrálnych bánk vo svete vyvíja alebo realizuje konkrétne experimenty v súvislosti so zavedením CBDC. Okrem toho dve tretiny centrálnych bánk majú v úmysle v krátkodobom alebo v strednodobom horizonte, zaviesť CBDC pre maloobchodné transakcie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Je všeobecná zhoda v tom, že po zavedení digitálnych mien centrálnymi bankami možno očakávať zníženie nákladov a efektívnejšie, rýchlejšie a bezpečnejšie uskutočňovanie platobných operácií. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nastúpený proces zavedenia digitálnych mien centrálnymi bankami je spojený s dynamickým vývojom na kryptomenovom trhu. Okrem toho vznik a rýchle šírenie COVID-19 tento proces digitalizácie ešte viac urýchlil. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pri prijímaní rozhodovania o zavedení digitálnych mien centrálnymi bankami bude dôležité brať do úvahy jeho vplyv na makro-finančnú stabilitu. Očakáva sa, že štáty, ktoré sa rozhodli prijať a potenciálne implementovať digitálne meny, môžu mať značné výhody, a to nielen z hľadiska rýchlosti, efektívnosti, objemu operácií, ale aj z hľadiska nepretržitého fungovania platobného a zúčtovacieho systému. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cieľom zavedenia digitálneho eura Európskou centrálnou bankou by malo byť zachovanie úlohy verejných peňazí ako piliera platobného systému a jeho zavedenie by tiež malo prispieť k európskej strategickej autonómii a ekonomickej efektívnosti. Okrem toho by malo prispieť k spravodlivejšiemu, rozmanitejšiemu a odolnejšiemu európskemu maloobchodnému platobnému trhu a zároveň zabezpečiť vysoký stupeň bezpečnosti a ochrany súkromia. Eurosystém je skutočne odhodlaný umožniť prísne normy ochrany súkromia. Vyššiu úroveň ochrany súkromia v porovnaní so súčasnými platobnými riešeniami by však bolo potrebné začleniť do regulačného rámca. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Hlavné pripomienky

| 3.1. | EHSV konštatuje, že ECB by sa pri smerovaní k zavedeniu digitálneho eura mala orientovať na zníženie a elimináciu potenciálnych rizík. Pokiaľ ide o samotné digitálne euro, diskutuje sa o viacerých modeloch vrátane modelov založených na validácii treťou stranou a partnerskej validácii a s funkciou offline alebo online (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV očakáva, že ECB by mala pri stratégií na prijatie digitálneho eura skúmať všetky druhy rizík a upriamiť svoju pozornosť na prijímanie opatrení na elimináciu potenciálnych rizík. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôrazňuje, že ECB by sa pri svojom zámere zaviesť digitálne euro mala sústrediť aj na zachovanie finančnej stability a hladký menový prechod. Preto budú dôležité ďalšie podrobné analýzy rôznych prvkov návrhu digitálneho eura vrátane analýzy budúceho vplyvu digitálneho eura na makrofinančnú stabilitu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV očakáva, že s evolučným technologickým procesom bude potrebné brať do úvahy aj ostatné možné riziká, ktoré s týmto procesom súvisia. Preto ECB bude stratégiou na zavedenie digitálneho eura musieť zvládnuť dve výzvy: zabezpečenie finančnej stability a hladkej transformácie menovej politiky na jednej strane, a zabezpečenie dynamického procesu technologického rozvoja a inovácií na druhej strane. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV očakáva, že pri realizácií zahraničných platieb bude potrebné prijať všetky opatrenia proti, financovaniu terorizmu a iným protizákonným operáciám (4). V tomto kontexte EHSV vidí veľký priestor pre vzájomne výhodnú medzinárodnú spoluprácu a koordináciu medzi jednotlivými centrálnymi bankami a medzinárodnými menovo-finančnými a ekonomickými inštitúciami (5). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV konštatuje, že pri posudzovaní rozličných foriem peňazí je potrebné zohľadniť funkcie, ktoré plnia, t. j. funkciu prostriedku na uchovanie hodnoty, funkciu zúčtovacej jednotky a výmenného prostriedku. Digitálne euro by sa malo používať najmä ako platobný prostriedok a nestať sa nástrojom finančných investícií, aby sa predišlo negatívnym dôsledkom pre finančný sektor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV predpokladá, že pre dosiahnutie maximálneho efektu pri plnení funkcie platobného prostriedku bude dôležité, aby ponuka finančných prostriedkov bola dostatočná a bez stanovených obmedzení. Ďalej EHSV poukazuje na to, že vo vzájomných platobných a zúčtovacích vzťahoch bude dôležité, aby bola akceptácia tak fyzických, ako aj právnických osôb. Bude však potrebné mať také nástroje, ktorými sa zabráni používaniu digitálneho eura na investičné účely (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV očakáva, že ECB pri úvahách o zavedení digitálneho eura bude musieť zobrať do úvahy výzvy, hlavne čo sa týka bezpečnosti platieb, ich efektívnosti, finančnej inkluzívnosti vrátane finančnej stability a transmisie menovej politiky a pod. Plány spoločností súkromného sektora zaviesť digitálne meny urýchlili projekty CBDC. Veľmi dôležité je, aby ECB očakávala ďalšiu konkurenciu digitálnych mien súkromného sektora (7). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV poukazuje na to, že pre ECB bude dôležité rozhodnúť, ako stanoviť podmienky na zabránenie potenciálnemu zlyhaniu trhu. Okrem toho bude tiež potrebné stanoviť, ako postupovať v prípade súkromných bánk, ale tiež finančných inštitúcií, ktoré poskytujú služby v oblasti domáceho a zahraničného platobného styku. Pre ECB bude preto v procese prípravy dôležité rozhodnutie o výbere z možných modelov CBDC. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V súčasnosti sú známe nasledovné modely pre digitálne meny centrálnych bánk, a to priamy model, nepriamy model, sprostredkovaný a hybridný model. EHSV poukazuje ďalej na to, že jednou z najdôležitejších úloh pri využití jedného z možných modelov pre zavedenie digitálnej meny ECB bude vzájomné prepojenie medzi centrálnymi bankami (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV predpokladá, že cezhraničné platobné systémy pre maloobchodné transakcie s digitálnym eurom budú dostatočne rýchle pri nižších nákladoch, transparentnejšie, bezpečnejšie a oveľa dostupnejšie. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV zdôrazňuje, že vzájomné prepojenie maloobchodných platieb umožní ľahšiu realizáciu jednotlivých transakcií pri rozdielnych modeloch, ktoré jednotlivé centrálne banky budú akceptovať pri zavedení digitálneho eura. Čím lepšie bude vzájomné prepojenie medzi poskytovateľmi jednotlivých platobných služieb, tým sa viac dosiahne väčšia spokojnosť medzi užívateľmi a poskytovateľmi služieb. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV predpokladá, že digitálne euro bude predstavovať novú formu peňazí. Technologické inovácie vedú k dvom formám digitálnych mien, a to a) digitálne aktíva centrálnych bánk a b) súkromné digitálne aktíva. V tomto kontexte je potrebné brať do úvahy nielen potenciálnu konkurenciu, ale aj aké bude mať postavenie digitálne euro v medzinárodných menových vzťahoch, ako druhá najdôležitejšia rezervná mena. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrétne odporúčania

| 4.1. | EHSV poukazuje na to, že ak sa zavedie digitálne euro, ECB v spolupráci s komerčnými bankami zabezpečí, aby sa hotovosť naďalej poskytovala a mohla sa naďalej používať v maloobchodných operáciách (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV poukazuje na to, že ECB by mala monitorovať všetky potenciálne riziká. Jedným z dôležitých opatrení pre zabezpečenie stability meny v blockchaine bude stablecoin (10). V tomto kontexte bude dôležité vymedziť, ako bude ECB postupovať s touto formou digitálnej meny – stablecoin, ktorá môže mať tiež väzbu na digitálne euro. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV zdôrazňuje, že hotovosť zostane veľmi dôležitá pre inkluzívnosť meny. Niektoré časti spoločnosti, najmä starší a finančne znevýhodnení ľudia, nemajú vždy prístup k digitálnym účtom a kreditným kartám. Hotovosť je pre nich jediným platobným prostriedkom. Okrem toho je hotovosť ochranou pred nadmerným zasahovaním do súkromia občanov. Rastúci objem bankoviek v hospodárstve je dôkazom dôvery v túto formu peňazí, pravdepodobne aj po finančnej kríze v roku 2008 a v dôsledku nej. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV konštatuje, že v súčasnosti takmer všetky centrálne banky vo svete, ktoré prijali stratégiu prijatia digitálnej meny centrálnej banky, hľadajú a testujú formu, systém, dizajn a model svojich budúcich digitálnych mien. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV vidí, že v dôsledku nastúpeného procesu technologických inovácií je pred ECB dilema, ako ďalej postupovať so začatým procesom digitalizácie eura pri zabezpečení prepojenia s ostatnými digitálnymi menami centrálnych bánk, ďalej ako zabezpečiť finančnú inkluzívnosť, makroekonomickú a finančnú stabilitu (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV očakáva, že zavedenie digitálneho eura nepredpokladá vyriešenie všetkých otázok súvisiacich s evolučnou technologickou revolúciou. Možno očakávať výrazný pokles hotovostných platobných prostriedkov. Okrem toho bude potrebné riešiť otázku menovej suverenity vrátane podpory procesu digitalizácie v spojení so zahraničnými platbami, transfermi vrátane riešenia kľúčovej otázky, ktorá je spojená s finančnou inklúziou. To sú všetko otvorené otázky, ktorým čelí ECB aj v súčasnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV konštatuje, že zavedenie digitálneho eura nemôže vyhovovať všetkým štátom rovnako, pretože existujú rozdiely v rámci jednotlivých štátov. Preto pri prechode na digitálne euro bude potrebné brať do úvahy predovšetkým aký bude priestor na jeho využitie v jednotlivých štátoch. Digitálne euro sa bude poskytovať všetkým občanom eurozóny, rovnako ako sa hotovosť poskytuje všetkým občanom eurozóny bez ohľadu na ich krajinu. Jeho používanie sa môže líšiť v závislosti od zvykov a noriem jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV chápe, že pri hľadaní jednotlivých charakteristických čŕt pri zavedení digitálneho eura bude dôležité hlavne zohľadniť podmienky súkromia, ale tiež dobu uvedenia na trh. Okrem toho bude dôležité využitie súčasnej infraštruktúry a novej technickej architektúry pri zabezpečovaní platobných transakcií a procedúr pri poznaní svojich zákazníkov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV verí, že reálne digitálne euro bude mať vysoký stupeň ochrany súkromia. Hoci časový horizont zatiaľ nie je presne špecifikovaný, preto dôsledná príprava je už v súčasnosti veľmi dôležitá. EHSV okrem toho konštatuje, že ECB pri vydávaní digitálneho eura zohľadní všetky požiadavky v súvislosti s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaním terorizmu, ale to neznamená, že samotná ECB bude vykonávať kontroly podľa zásady „poznaj svojho klienta“. Tie by v závislosti od návrhu digitálneho eura mohli vykonávať napríklad subjekty pôsobiace pod dohľadom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV predpokladá, že dôležitým bude tiež posúdenie štátnej suverenity, ako aj vplyv na európsky bankový systém. Aj napriek tomu, že v súčasnosti celý európsky platobný systém nie je úplne jednotný, veľkou výhodou je, že je dostupný tak pre fyzické, ako aj právnické osoby. Zatiaľ po svetovej finančnej kríze je relatívne efektívny, stabilný a bezpečný. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV žiada dobudovanie bankovej únie. Úplná a skutočná banková únia by bola prínosom k ďalšiemu posilneniu odolnosti a uniformity európskeho bankového sektora. To je kľúčové a prospešné aj vzhľadom na potenciálne digitálne euro. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV predpokladá, že komerčné banky v štátoch eurozóny v súčasnosti využívajú priaznivé podmienky pri realizácii platobných transakcií. V tomto kontexte možno očakávať, že komerčné banky a iné inštitúcie vo finančnom sektore, vrátane inštitúcií poskytujúcich platobné služby, by mali intenzívne kooperovať s ECB pri vzniku a zavedení digitálneho eura. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pri zavedení a implementovaní CBDC v podmienkach štátov eurozóny bude potrebné zohľadniť najmenej tri nasledujúce, veľmi dôležité charakteristiky:






  i) | pri prijatí digitálneho eura ako základného platobného prostriedku bude nutné, aby bola možná voľba využitia platieb transakcií aj v hotovostnej forme, |
| --- | --- | --- |

4.13.

i)

pri prijatí digitálneho eura ako základného platobného prostriedku bude nutné, aby bola možná voľba využitia platieb transakcií aj v hotovostnej forme,

| ii) | potrebu, aby digitálne euro bolo použiteľné a prístupné v rámci eurozóny a potenciálne aj v zahraničí, |
| --- | --- |

ii)

potrebu, aby digitálne euro bolo použiteľné a prístupné v rámci eurozóny a potenciálne aj v zahraničí,

| iii) | brať do úvahy, aby v procese nastúpenej digitalizácie bolo možné digitálne euro využiť pri transakciách aj v nových podmienkach, ktoré neexistovali v prípade fungovania hotovostných platieb. |
| --- | --- |

iii)

brať do úvahy, aby v procese nastúpenej digitalizácie bolo možné digitálne euro využiť pri transakciách aj v nových podmienkach, ktoré neexistovali v prípade fungovania hotovostných platieb.

| 4.14. | EHSV očakáva, že ECB pripraví a bude implementovať celý rad opatrení orientovaných na zavedenie digitálneho eura v zmysle prijatého časového harmonogramu. Okrem toho zdôrazňuje, že v procese vysokého stupňa prepojenia platobných systémov bude potrebná veľmi úzka spolupráca, a to nielen v rámci členských štátov eurozóny, ale aj s ostatnými centrálnymi bankami vo svete a s kompetentnými menovo-finančnými inštitúciami, ktoré poskytujú aj potrebnú technickú pomoc. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Zavedenie digitálneho eura predpokladá prípravu všetkých vecných a systémových predpokladov pre jeho efektívne fungovanie. Keďže sa týka všetkých občanov členských štátov eurozóny vrátane členských štátov Európskej únie, bude v ďalšej diskusii o prijatí a zavedení digitálneho eura veľmi potrebné zahrnutie občianskej spoločnosti, výskumu a akademickej obce. |
| --- | --- |

4.15.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Čínska ľudová republika začala s projektom digitálneho jüanu už v roku 2014. Počas zimných olympijských hier (2022) bolo možné využiť digitálny jüan. Zatiaľ sa digitálna mena e-yuan využíva len na území Čínskej ľudovej republiky.

1

e-yuan

(2)  Viac informácií nájdete na stránke https://news.bitcoin.com/105-countries-are-exploring-central-bank-digital-currencies-cbdc-tracker-shows/.

2

(3)  Viac informácií nájdete na stránke

3

https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220504_magdesignfeatures.en.pdf?2e15ee7911b93a720fbdebe09cfa1a79.

(4)  Viac informácií nájdete v poslednom stanovisku EHSV na túto tému s názvom Balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 89).

4

Balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí

(5)  S procesom zavedenia digitálnej meny centrálnymi bankami sa najviac zaoberajú nasledovné inštitúcie: Medzinárodný menový fond, Banka pre medzinárodné platby, Svetová banka, iné verejné a súkromné menovo-finančné a ekonomické inštitúcie.

5

(6)  Viac informácií nájdete na stránke

6

https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220504_magdesignfeatures.en.pdf?2e15ee7911b93a720fbdebe09cfa1a79.

(7)  Súkromné digitálne meny (kryptomeny) môžu konkurovať digitálnym menám centrálnych bánk. Od vzniku svetovej finančnej krízy bol zaznamenaný výrazný vzostup v oblasti súkromných digitálnych mien.

7

(8)  V rámci vzájomného prepojenia rôznych modelov cezhraničných platobných systémov je dôležité, aby boli vzájomne kompatibilné.

8

(9)  Viac informácií nájdete v predchádzajúcom stanovisku EHSV na tému Stratégia EÚ v oblasti retailových platieb (Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 72).

9

Stratégia EÚ v oblasti retailových platieb

(10)  Stablecoin je kryptomena s fixnou cenou, ktorej trhová cena je viazaná na iné aktíva. V porovnaní s inými kryptomenami, ako je bitcoin, je stablecoin možné viazať na také aktíva, ako sú určité rezervy alebo konvertibilné meny vrátane amerického dolára alebo eura, s ktorými možno obchodovať na burzách.

10

(11)  Evolučný technologický proces vychádza z procesu decentralizovaných financií ako napr. experimenty veľkých technologických firiem. Diem/Libra a zavedenie e-CNY sú výsledkom revolučného technologického procesu.

11

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/28

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rekapitalizácia podnikov v EÚ – inovatívny spôsob na dosiahnutie udržateľnej a inkluzívnej obnovy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/05)

| Spravodajca: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Spravodajca:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 186/0/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

6. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

186/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Z nedávnych zistení vyplýva, že chýba odhadom 450 – 600 miliárd EUR vlastného kapitálu a hybridného kapitálu. To ohrozuje mnohé podniky, najmä vzhľadom na to, že vzniká nové hospodárske napätie a podniky EÚ sú nadmerne zadlžené. Podniky EÚ sa spoliehajú najmä na bankové financovanie, a preto by sa mali podporovať iné zdroje financovania. To si vyžaduje zapojenie aktérov, ako sú správcovia aktív, poisťovne a dôchodkové fondy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V tejto súvislosti EHSV odporúča vytvoriť rámec, ktorý by rozšíril hybridné finančné nástroje, aby sa dali ľahko zaviesť, posilnili súvahy podnikov a umožnili podnikom udržať si úroveň investícií bez zvýšenia zadlženosti. To by im umožnilo udržať si konkurencieschopnosť a prispôsobiť sa budúcnosti podporou ich zelenej a digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vysoko podriadené nástroje sú najlepšou možnou alternatívou z viacerých dôvodov:






  i) | Už existujú a sú regulované v rôznych európskych krajinách, vďaka čomu sú bezpečným nástrojom pre mikropodniky a malé a stredné podniky (MSP). |
| --- | --- | --- |

1.3.

i)

Už existujú a sú regulované v rôznych európskych krajinách, vďaka čomu sú bezpečným nástrojom pre mikropodniky a malé a stredné podniky (MSP).

| ii) | V porovnaní so sofistikovanejšími alternatívami, ako sú dlhopisy alebo akcie, predstavujú pre podniky všetkých veľkostí pružné dlhodobé riešenie, ktoré sa dá ľahko realizovať. |
| --- | --- |

ii)

V porovnaní so sofistikovanejšími alternatívami, ako sú dlhopisy alebo akcie, predstavujú pre podniky všetkých veľkostí pružné dlhodobé riešenie, ktoré sa dá ľahko realizovať.

| iii) | Tento produkt môžu využiť aj rodinné podniky, ktoré predstavujú 60 % podnikov v EÚ, keďže tieto rodiny si zvyčajne želajú zachovať kontrolu nad svojím podnikom. |
| --- | --- |

iii)

Tento produkt môžu využiť aj rodinné podniky, ktoré predstavujú 60 % podnikov v EÚ, keďže tieto rodiny si zvyčajne želajú zachovať kontrolu nad svojím podnikom.

| 1.4. | Na to, aby boli tieto nástroje účinným riešením, mali by mať štatút kvázi vlastného kapitálu, aby sa nezapočítavali ako dlh v súvahách podnikov, a v prípade likvidácie podniku by mali byť v hierarchii platieb hneď pred vlastným kapitálom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V záujme dosiahnutia rozsiahleho vplyvu a oslovenia podnikov všetkých veľkostí je najlepšou možnosťou model, v rámci ktorého súkromné a verejné inštitúcie vrátane bánk, správcov aktív, verejného sektora spolupracujú s inštitucionálnymi investormi (poisťovňami a dôchodkovými fondmi). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Toto odporúčanie slúži dlhodobému cieľu, pričom ide o riešenie, ktoré je možné uplatniť v krátkodobom horizonte, a podporilo by úniu kapitálových trhov (CMU). Model celoeurópskeho nástroja, by mohol ťažiť z viditeľnosti, likvidity a rozsahu jednotného trhu a vyvolať širokú odozvu medzi inštitucionálnymi investormi, ktorí hľadajú rizikové profily dlhového a hybridného typu, ale s vyššími výnosmi, pričom by sa uspokojili potreby menších podnikov. V dostatočnom celoeurópskom rozsahu by sa úspešný rámec mohol rozvinúť do dobre vymedzenej triedy aktív, ktorá by podporovala investície a integráciu EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Malé a stredné podniky sú jadrom hospodárstva: v EÚ27 predstavujú 99,8 % všetkých podnikov, zabezpečujú takmer dve tretiny (65 %) zamestnanosti a viac ako polovicu (53 %) pridanej hodnoty vytvorenej nefinančným podnikateľským sektorom (NFBS) (1). Tvoria reálne hospodárstvo a sú hlavným faktorom sociálnej súdržnosti v mnohých európskych regiónoch. V roku 2020 existovalo viac ako 22,5 milióna MSP. Stredne veľkých MSP je len o niečo menej ako 200 000, ale predstavujú 17,3 % pridanej hodnoty a 16 % pracovných miest (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Počas celého roku 2020 a časti roku 2021 ekonomiku tvrdo zasiahla pandémia COVID-19, ale rozsiahlej vlne bankrotov súvisiacich s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 zabránila rýchla reakcia vlád s dočasnými verejnými opatreniami, a to najmä prostredníctvom opatrení na riešenie likvidity a krátkodobých problémov, ktoré viedli k nadmernej zadlženosti podnikov EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Väčšina opatrení verejnej podpory sa končí v čase, keď vzniká nové napätie v globálnej a európskej ekonomike, ako je energetická kríza, inflácia, koniec akomodačnej menovej politiky ECB, rozšírenie rizikových prirážok, zvýšené náklady na financovanie, problémy v dodávateľských reťazcoch a invázia Ruska na Ukrajine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pozícia Európy ako lídra zelenej transformácie si bude vyžadovať rozsiahle investície od verejných a súkromných subjektov. Oslabená pozícia MSP by mohla sťažiť ich prispôsobenie sa novým normám a spôsobiť ich zaostávanie za veľkými korporáciami alebo stredne veľkými podnikmi z iných častí sveta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vzhľadom na to, že veľmi veľa podnikov je nadmerne zadlžených (3) a zároveň potrebujú dlhodobé zdroje, aby mohli čeliť nadchádzajúcim výzvam, sú potrebné nové riešenia, ktoré posilnia kapitál mikropodnikov a MSP a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou. Existujúce iniciatívy na európskej úrovni, ako napríklad program EIB ESCALAR, sa zvyčajne zameriavajú na rýchlo rastúce podniky, ktoré sa považujú za rozširujúce sa podniky, alebo na podniky v počiatočnom štádiu, ktoré sú financované fondmi rizikového kapitálu. Nové riešenia by mali doplniť tie, ktoré sú v súčasnosti zavedené, a zamerať sa na existujúce a etablované mikropodniky, MSP a malé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou, ktoré predstavujú väčšinu európskych firiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Niektoré krajiny zaviedli selektívne opatrenia na posilnenie investičnej kapacity podnikov a zároveň sa vyhli riziku „zombifikácie“. V Španielsku a Francúzsku tieto programy predstavujú viac ako 30 miliárd EUR pre 15 000 podnikov (4), pričom ako hlavný nástroj využívajú hlboko podriadené úvery a úverový rating ako výberové kritérium na zabezpečenie životaschopných firiem. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Nadmerná zadlženosť európskych podnikov si vyžaduje určitý druh rekapitalizačného nástroja, ktorý im umožní zachovať alebo zvýšiť investičné úsilie. Verejné trhy doteraz pomerne dobre podporovali existujúce kótované spoločnosti, ale súkromné trhy naopak nedostatočne podporovali menšie podniky. Nedostatok vlastného a hybridného kapitálu, ktorému by EÚ mohla čeliť z dôvodu pandémie a zníženia počtu opatrení štátnej podpory, sa odhaduje na 450 – 600 miliárd EUR (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mikropodniky, MSP a malé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou vo všeobecnosti uvádzajú, že majú ťažší prístup k financiám ako veľké podniky, a to najmä k dlhodobému financovaniu: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Väčšia časť z nich tvrdí, že pri žiadosti o úver čelia prekážkam (7 % MSP v porovnaní so 4 % veľkých podnikov), majú nižšiu mieru úspešnosti (72 % oproti 85 %) a vyššiu mieru zamietnutia (6 % oproti 2 %), ako aj horšie podmienky, podľa prieskumu SAFE (6). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Rodinné podniky predstavujú viac ako 60 % všetkých európskych podnikov, pričom ich počet sa zvýšil na 85 % v Španielsku a 75 % v Taliansku, Francúzsku a Nemecku (7). Je menej pravdepodobné, že tieto podniky budú hľadať kapitálové alternatívy dlhodobého financovania, ktoré si vyžadujú vzdanie sa kontroly nad podnikom. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Okrem toho majú MSP zvyčajne menej diverzifikované portfólio vonkajších finančných nástrojov, ktoré sú často poskytované bankami a sú zamerané na krátkodobé využitie.






  i) | Závislosť malých a stredných podnikov na bankách je v eurozóne naďalej vysoká, pričom 70 % vonkajšieho financovania závisí od bánk, v porovnaní so 40 % v USA (8). |
| --- | --- | --- |

3.3.

i)

Závislosť malých a stredných podnikov na bankách je v eurozóne naďalej vysoká, pričom 70 % vonkajšieho financovania závisí od bánk, v porovnaní so 40 % v USA (8).

| ii) | 63 % veľkých podnikov uvádza, že využíva finančné prostriedky na fixné investície v porovnaní s 38 % MSP a len 28 % mikropodnikov (9). |
| --- | --- |

ii)

63 % veľkých podnikov uvádza, že využíva finančné prostriedky na fixné investície v porovnaní s 38 % MSP a len 28 % mikropodnikov (9).

| 3.4. | V tomto stanovisku z vlastnej iniciatívy sa preto odporúča vytvoriť spoločný rámec pre vysoko podriadené finančné nástroje na podporu rekapitalizácie podnikov EÚ. Rámec by mal zabezpečiť, aby sa tieto nástroje považovali za kvázi vlastný kapitál, aby neovplyvnil pomer dlhu podnikov a ich podnikový rating. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Výbor v tomto stanovisku vyzýva EÚ, aby spoločne prijala opatrenia na riadny rozvoj tohto spoločného rámca v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality a povolila zásah Únie v prípade, že ciele navrhovanej činnosti možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie z dôvodu jej rozsahu a účinkov. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Tento rámec pre vysoko podriadené nástroje by mal:






  i) | odstrániť uvedený nedostatok finančných prostriedkov v dlhodobom financovaní s cieľom posilniť súvahy a podporiť investície, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

i)

odstrániť uvedený nedostatok finančných prostriedkov v dlhodobom financovaní s cieľom posilniť súvahy a podporiť investície,

| ii) | poskytnúť rodinným podnikom nástroj na zvýšenie ich dlhodobých investícií bez toho, aby sa vzdali kontroly nad svojím podnikom, keďže štúdie ukazujú, že sú ochotné rozdeliť podiel na zisku a/alebo vydať hybridné nástroje (10), |
| --- | --- |

ii)

poskytnúť rodinným podnikom nástroj na zvýšenie ich dlhodobých investícií bez toho, aby sa vzdali kontroly nad svojím podnikom, keďže štúdie ukazujú, že sú ochotné rozdeliť podiel na zisku a/alebo vydať hybridné nástroje (10),

| iii) | byť v súlade s postupmi hlavných finančných poskytovateľov (komerčné banky, správcovia aktív, verejný sektor), aby ho mohla využiť väčšina podnikov, |
| --- | --- |

iii)

byť v súlade s postupmi hlavných finančných poskytovateľov (komerčné banky, správcovia aktív, verejný sektor), aby ho mohla využiť väčšina podnikov,

| iv) | pomôcť prilákať inštitucionálnych investorov, ako sú poisťovne a dôchodkové fondy, na ktorých sa vzťahuje nariadenie o PRIIP (11) a ktorí spravujú úspory a sú kľúčovým aktérom pri nasmerovaní viac aktív do reálnej ekonomiky. |
| --- | --- |

iv)

pomôcť prilákať inštitucionálnych investorov, ako sú poisťovne a dôchodkové fondy, na ktorých sa vzťahuje nariadenie o PRIIP (11) a ktorí spravujú úspory a sú kľúčovým aktérom pri nasmerovaní viac aktív do reálnej ekonomiky.

| 3.5. | Existujú rôzne vysoko podriadené nástroje, ktoré by sa mohli použiť na posilnenie súvah MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou, ako sú dlhopisy, konvertibilné dlhopisy, systémy dvojitých akcií a hybridné úvery (ako napríklad participatívne pôžičky):






  i) | Emisiu dlhopisov využívajú najmä spoločnosti s veľkou trhovou kapitalizáciou a pre veľké emisie. Sú zložité a nákladné. Napríklad, aj keď sa používanie podnikových dlhopisov v posledných rokoch značne zvýšilo, celkovo je len 2 000 aktívnych emitentov, a to najmä väčších spoločností (12); |
| --- | --- | --- |

3.5.

i)

Emisiu dlhopisov využívajú najmä spoločnosti s veľkou trhovou kapitalizáciou a pre veľké emisie. Sú zložité a nákladné. Napríklad, aj keď sa používanie podnikových dlhopisov v posledných rokoch značne zvýšilo, celkovo je len 2 000 aktívnych emitentov, a to najmä väčších spoločností (12);

| ii) | Hlavnou výhodou súkromných konvertibilných dlhopisov je mimoriadna flexibilita z hľadiska štruktúry, keďže ide o súkromnú zmluvu. To však znamená aj nízku úroveň bezpečnosti pre menšie podniky, zvyčajne s menšou finančnou gramotnosťou, a vysoké transakčné náklady. Využívajú ich najmä sofistikovaní poskytovatelia rizikového kapitálu; |
| --- | --- |

ii)

Hlavnou výhodou súkromných konvertibilných dlhopisov je mimoriadna flexibilita z hľadiska štruktúry, keďže ide o súkromnú zmluvu. To však znamená aj nízku úroveň bezpečnosti pre menšie podniky, zvyčajne s menšou finančnou gramotnosťou, a vysoké transakčné náklady. Využívajú ich najmä sofistikovaní poskytovatelia rizikového kapitálu;

| iii) | Systémy dvojitých akcií sa vzťahujú na emisiu dvoch tried akcií, z ktorých jedna zvyčajne zahŕňa obmedzené alebo žiadne hlasovacie práva, pričom poskytuje vlastný kapitál. Hoci v niektorých členských štátoch je tento nástroj povolený (13) (napríklad v severských krajinách, v Poľsku, Portugalsku a Taliansku), v mnohých iných členských štátoch (napríklad v Nemecku, vo Francúzsku a v Španielsku) nie je povolený a zdá sa, že jeho rozsiahle využívanie bude náročnejšie, keďže by si vyžadovalo vysoký stupeň prispôsobenia spoločnosti, ktorá vydáva akcie; |
| --- | --- |

iii)

Systémy dvojitých akcií sa vzťahujú na emisiu dvoch tried akcií, z ktorých jedna zvyčajne zahŕňa obmedzené alebo žiadne hlasovacie práva, pričom poskytuje vlastný kapitál. Hoci v niektorých členských štátoch je tento nástroj povolený (13) (napríklad v severských krajinách, v Poľsku, Portugalsku a Taliansku), v mnohých iných členských štátoch (napríklad v Nemecku, vo Francúzsku a v Španielsku) nie je povolený a zdá sa, že jeho rozsiahle využívanie bude náročnejšie, keďže by si vyžadovalo vysoký stupeň prispôsobenia spoločnosti, ktorá vydáva akcie;

| iv) | Hybridné úvery sú dlhové nástroje, ktoré sú hlboko podriadené a zamerané na dlhodobý horizont (zvyčajne vrátane odkladu). Ide o nástroj, ktorý je v mnohých jurisdikciách regulovaný, poskytuje spoločnostiam väčšiu bezpečnosť a zvyšuje agilnosť procesu, pretože produkt sa nevytvára ako každá operácia. Navyše nesankcionuje podniky z hľadiska zadlženosti, keďže pri vyplácaní je na poslednom mieste pred vlastným kapitálom. |
| --- | --- |

iv)

Hybridné úvery sú dlhové nástroje, ktoré sú hlboko podriadené a zamerané na dlhodobý horizont (zvyčajne vrátane odkladu). Ide o nástroj, ktorý je v mnohých jurisdikciách regulovaný, poskytuje spoločnostiam väčšiu bezpečnosť a zvyšuje agilnosť procesu, pretože produkt sa nevytvára ako každá operácia. Navyše nesankcionuje podniky z hľadiska zadlženosti, keďže pri vyplácaní je na poslednom mieste pred vlastným kapitálom.

| | Vykonávanie | Uskutočniteľnosť | Úspešnosť | Ochrana spoločnosti | Ochrana investorov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dlhopisy | nízka | vysoká | nízka | stredná | vysoká |
| Konvertibilné dlhopisy | stredná | stredná | nízka | nízka | vysoká |
| Dvojité akcie | nízka | stredná | stredná | vysoká | stredná |
| Hybridné úvery | vysoká | vysoká | stredná až vysoká | vysoká | stredná |

Vykonávanie

Uskutočniteľnosť

Úspešnosť

Ochrana spoločnosti

Ochrana investorov

Dlhopisy

nízka

vysoká

nízka

stredná

vysoká

Konvertibilné dlhopisy

stredná

stredná

nízka

nízka

vysoká

Dvojité akcie

nízka

stredná

stredná

vysoká

stredná

Hybridné úvery

vysoká

vysoká

stredná až vysoká

vysoká

stredná

Zdroj: Inbonis Rating

| 3.6. | Hybridný úverový nástroj je najlepšou alternatívou, a to z niekoľkých dôvodov:






  i) | V porovnaní s dlhopismi alebo akciami predstavuje dlhodobé riešenie, ktoré sa ľahko implementuje a poskytuje podnikom vyššiu ochranu; |
| --- | --- | --- |

3.6.

i)

V porovnaní s dlhopismi alebo akciami predstavuje dlhodobé riešenie, ktoré sa ľahko implementuje a poskytuje podnikom vyššiu ochranu;

| ii) | V prípade mikropodnikov, malých a stredných podnikov zabezpečuje, aby nedochádzalo k oslabeniu alebo strate kontroly, pričom má výhody súvisiace s nákladmi, ako je daňová odpočítateľnosť alebo nižšie náklady na emisiu; |
| --- | --- |

ii)

V prípade mikropodnikov, malých a stredných podnikov zabezpečuje, aby nedochádzalo k oslabeniu alebo strate kontroly, pričom má výhody súvisiace s nákladmi, ako je daňová odpočítateľnosť alebo nižšie náklady na emisiu;

| iii) | Veriteľom ponúka atraktívny výnos bez toho, aby bolo potrebné zapájať do podnikových rozhodnutí držiteľov; |
| --- | --- |

iii)

Veriteľom ponúka atraktívny výnos bez toho, aby bolo potrebné zapájať do podnikových rozhodnutí držiteľov;

| iv) | Participatívne pôžičky, druh hybridnej pôžičky, už existujú a sú regulované v mnohých európskych krajinách, ako napríklad Španielsko (préstamos participativos), Francúzsko (prêts participatifs), Nemecko (Partiarisches Darlehen) alebo nedávno Portugalsko (empréstimos participativos) (14). |
| --- | --- |

iv)

Participatívne pôžičky, druh hybridnej pôžičky, už existujú a sú regulované v mnohých európskych krajinách, ako napríklad Španielsko (préstamos participativos), Francúzsko (prêts participatifs), Nemecko (Partiarisches Darlehen) alebo nedávno Portugalsko (empréstimos participativos) (14).

| 3.6.1. | Na riešenie nedostatku financovania kapitálu v celej EÚ si rôzne verejné a súkromné iniciatívy volia hybridné úvery: v troch členských štátoch je to minimálne šesť programov, ako aj niektoré programy Európskeho investičného fondu, ktoré využívajú túto hybridnú participatívnu pôžičku:






  i) | Francúzsko má vládou podporovaný program (Relance) podriadeného dlhu vo výške 12,7 miliardy EUR zameraný na 10 000 podnikov, najmä MSP, ktoré využívajú participatívne pôžičky a podriadené dlhopisy. Tento program rozdeľujú banky a financujú ho inštitucionálni investori. |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

i)

Francúzsko má vládou podporovaný program (Relance) podriadeného dlhu vo výške 12,7 miliardy EUR zameraný na 10 000 podnikov, najmä MSP, ktoré využívajú participatívne pôžičky a podriadené dlhopisy. Tento program rozdeľujú banky a financujú ho inštitucionálni investori.

| ii) | V Španielsku sa využívajú participatívne pôžičky v rámci fondu na rekapitalizáciu firiem zasiahnutých pandémiou COVID-19 vo výške 1 miliardy EUR pre MSP a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou, ktoré majú problémy s platobnou schopnosťou, ale sú životaschopné. |
| --- | --- |

ii)

V Španielsku sa využívajú participatívne pôžičky v rámci fondu na rekapitalizáciu firiem zasiahnutých pandémiou COVID-19 vo výške 1 miliardy EUR pre MSP a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou, ktoré majú problémy s platobnou schopnosťou, ale sú životaschopné.

| iii) | Ďalším fondom v Španielsku je 15-ročný podporný fond pre produktívne priemyselné investície v celkovej výške 9 miliárd EUR (600 miliónov EUR ročne), financovaný z verejných zdrojov s využitím bežného dlhu, participatívnych pôžičiek a vlastného kapitálu, zameraný na spoločnosti s priemyselnými investičnými projektmi. |
| --- | --- |

iii)

Ďalším fondom v Španielsku je 15-ročný podporný fond pre produktívne priemyselné investície v celkovej výške 9 miliárd EUR (600 miliónov EUR ročne), financovaný z verejných zdrojov s využitím bežného dlhu, participatívnych pôžičiek a vlastného kapitálu, zameraný na spoločnosti s priemyselnými investičnými projektmi.

| iv) | Vo Valencii spustila regionálna rozvojová banka Instituto Valenciano de Finanzas niekoľko programov financovania, ktoré využívajú participatívnu pôžičku na podporu MSP a strategických spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou prostredníctvom investičného projektu v celkovej výške 400 miliónov EUR ročne. |
| --- | --- |

iv)

Vo Valencii spustila regionálna rozvojová banka Instituto Valenciano de Finanzas niekoľko programov financovania, ktoré využívajú participatívnu pôžičku na podporu MSP a strategických spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou prostredníctvom investičného projektu v celkovej výške 400 miliónov EUR ročne.

| v) | Holandsko začalo program podpory podriadených pôžičiek MSP vo výške 400 miliónov EUR. |
| --- | --- |

v)

Holandsko začalo program podpory podriadených pôžičiek MSP vo výške 400 miliónov EUR.

| 3.7. | Najlepším spôsobom, ako zabezpečiť účinné zavedenie, ktoré sa dotkne všetkých mikropodnikov a MSP a bude mať maximálny vplyv, je systém, v ktorom funguje viacero verejných a súkromných pôvodcov a distribútorov, pričom nemusí ísť o tie isté subjekty. Medzi pôvodcov patria banky, správcovia aktív, ako aj verejný sektor, zatiaľ čo investormi môžu byť vlastné banky, verejný sektor alebo inštitucionálni investori (poisťovatelia a dôchodkové fondy). Tento rámec sa vzťahuje na novovzniknuté transakcie, nie na sekuritizáciu existujúcich transakcií. To sa napríklad urobilo vo Francúzsku prostredníctvom programu Relance (15). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zmiernenie potenciálne vnímaných rizík hybridnej úverovej schémy, ktorá je rozložená vo veľkom rozsahu v celej Európe:






  Vnímané riziko | Riešenie |
| --- | --- | --- |
| dohľad nad tieňovým bankovníctvom | Zahrnutie nástrojov na riadenie rizika, ako je úverový rating, by sa odstránilo riziko tieňového bankovníctva. |
| vytesňovanie bánk | Hybridný úverový nástroj by obnovil platobnú schopnosť podnikov a banky by preto boli ochotné naďalej im poskytovať úvery. |
| súlad s iniciatívou pre odpočítateľnú položku pre zníženie zvýhodňovania dlhu (DEBRA) | Cieľom tejto iniciatívy je tiež zabrániť nadmernému zadlženiu podnikov, aby bola v súlade s hlavným cieľom iniciatívy DEBRA. |
| obnovenie solventnosti neživotaschopných podnikov | Zavedenie trhových noriem, ako je úverový rating, by znemožnilo podnikom, ktoré nie sú životaschopné, prístup k týmto nástrojom. Táto požiadavka bola zahrnutá v mnohých verejných programoch využívajúcich participatívne pôžičky. |

3.8.

Vnímané riziko

Riešenie

dohľad nad tieňovým bankovníctvom

Zahrnutie nástrojov na riadenie rizika, ako je úverový rating, by sa odstránilo riziko tieňového bankovníctva.

vytesňovanie bánk

Hybridný úverový nástroj by obnovil platobnú schopnosť podnikov a banky by preto boli ochotné naďalej im poskytovať úvery.

súlad s iniciatívou pre odpočítateľnú položku pre zníženie zvýhodňovania dlhu (DEBRA)

Cieľom tejto iniciatívy je tiež zabrániť nadmernému zadlženiu podnikov, aby bola v súlade s hlavným cieľom iniciatívy DEBRA.

obnovenie solventnosti neživotaschopných podnikov

Zavedenie trhových noriem, ako je úverový rating, by znemožnilo podnikom, ktoré nie sú životaschopné, prístup k týmto nástrojom. Táto požiadavka bola zahrnutá v mnohých verejných programoch využívajúcich participatívne pôžičky.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Navrhovaný rámec pre hybridné pôžičky by mal spĺňať určité normy, vďaka ktorým bude atraktívny pre všetky zainteresované strany: podniky, finančných poskytovateľov a inštitucionálnych investorov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Je nevyhnutné, aby rámec zabezpečil, že tento druh hybridnej pôžičky sa bude považovať za kapitál, a to s týmito účinkami:






  i) | Pri výpočte pomeru dlhu k vlastnému kapitálu teda neprispieva k existujúcej zadlženosti alebo nemá nadmerný vplyv na pomer dlhu k kapitálu. Napríklad vo Francúzsku sa v článku 313-14 menového a finančného zákonníka (Code monétaire et financier) stanovuje, že participatívne pôžičky sa na účely posúdenia finančnej situácie podnikov, ktoré ich získavajú, považujú za vlastné imanie; |
| --- | --- | --- |

4.2.

i)

Pri výpočte pomeru dlhu k vlastnému kapitálu teda neprispieva k existujúcej zadlženosti alebo nemá nadmerný vplyv na pomer dlhu k kapitálu. Napríklad vo Francúzsku sa v článku 313-14 menového a finančného zákonníka (Code monétaire et financier) stanovuje, že participatívne pôžičky sa na účely posúdenia finančnej situácie podnikov, ktoré ich získavajú, považujú za vlastné imanie;

| ii) | Na účely zníženia kapitálu. K tomu dochádza napríklad v španielskom právnom predpise, kde sa uvádza, že participatívne pôžičky sú zahrnuté do výpočtu vlastného imania na účely zníženia kapitálu a likvidácie podniku a že predčasné splatenie alebo amortizácia participatívnych pôžičiek sa môže uskutočniť len vtedy, ak po ňom nasleduje navýšenie kapitálu v rovnakej výške (16). |
| --- | --- |

ii)

Na účely zníženia kapitálu. K tomu dochádza napríklad v španielskom právnom predpise, kde sa uvádza, že participatívne pôžičky sú zahrnuté do výpočtu vlastného imania na účely zníženia kapitálu a likvidácie podniku a že predčasné splatenie alebo amortizácia participatívnych pôžičiek sa môže uskutočniť len vtedy, ak po ňom nasleduje navýšenie kapitálu v rovnakej výške (16).

| iii) | V prípade platobnej neschopnosti by táto hybridná pôžička mala mať podriadené postavenie za bežnými dlhmi alebo spoločnými veriteľmi a pred akcionármi. Ak by sa nevytvorila takáto štruktúra dlhu, pravdepodobne by to ohrozilo schopnosť podnikov navýšiť dlh z tradičných zdrojov. Jedným z cieľov akčného plánu pre CMU je dosiahnuť väčšiu konvergenciu medzi veľmi odlišnými režimami platobnej neschopnosti v jednotlivých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

iii)

V prípade platobnej neschopnosti by táto hybridná pôžička mala mať podriadené postavenie za bežnými dlhmi alebo spoločnými veriteľmi a pred akcionármi. Ak by sa nevytvorila takáto štruktúra dlhu, pravdepodobne by to ohrozilo schopnosť podnikov navýšiť dlh z tradičných zdrojov. Jedným z cieľov akčného plánu pre CMU je dosiahnuť väčšiu konvergenciu medzi veľmi odlišnými režimami platobnej neschopnosti v jednotlivých členských štátoch EÚ.

| 4.2.1. | V niektorých prípadoch sa hybridné pôžičky považujú za kapitál podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS) a Bazilej II. Napríklad, keď má hybridná pôžička netermínovanú splatnosť, kvalifikuje sa ako vlastný kapitál podľa pravidiel IFRS z dôvodu jej hlboko podriadeného postavenia (17). Vo všeobecnosti sa hybridné nástroje môžu považovať za kapitál, ak sú neručené, podriadené a úplne vyplatené, ak nie sú splatné na podnet držiteľa, ak sa môžu použiť na krytie strát a ak sa povinnosť platiť úroky môže odložiť (18). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV odporúča upraviť smernicu Európskeho parlamentu a Rady o účtovníctve 2013/34/EÚ (19) tak, aby sa zosúladil účtovný postup pre hybridné pôžičky alebo iné druhy dlhov, ktoré majú splatnosť dlhšiu ako osem rokov (20) s odkladom aspoň tri roky a s variabilnou úrokovou sadzbou, ktorej časť súvisí s „úspešnosťou“ definovanou podľa vlastného uváženia (napr. rast, ziskovosť...). Táto úprava uľahčí započítanie hybridných pôžičiek do vlastného kapitálu pri výpočte čistého imania podniku na účely obchodného práva a na účtovné účely budú brané ako vlastný kapitál alebo vlastné zdroje. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Aby sa predišlo neistote, nástroj by si mal zachovať svoju dlhovú protihodnotu na iné účely (t. j. daňové a právne), a preto by emisia nástroja podobného vlastnému kapitálu nemala zahŕňať stratu hlasovacích práv v podnikoch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Ďalším dôležitým bodom pre podniky aj investorov je, že pravidelný úrok vyplácaný z podriadeného dlhového nástroja nesmie podliehať žiadnej zrážke alebo zrážkovej dani, aby skupina dostávala prímy z úrokov v hrubom vyjadrení. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | Pokiaľ ide o investičnú stránku, nástroj kvázi vlastného kapitálu, ako je navrhovaný, by sa podľa článku 10 nariadenia o európskom dlhodobom investičnom fonde (ELTIF) (21) kvalifikoval ako nástroj oprávnený pre európske dlhodobé investičné fondy, čo by mu umožnilo okamžite sa stať súčasťou finančného ekosystému. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | ELTIF by sa neskôr mohli uvádzať na trh v EÚ zverejnením prospektu alebo dokumentu s kľúčovými informáciami, ktorý je v súlade s požiadavkami smernice o prospekte (22) alebo nariadenia o balíkoch retailových investičných produktoch a investičných produktoch založených na poistení. Pomohlo by to integrovať retailových investorov do súkromného dlhu a reálnej ekonomiky, čo sa zatiaľ nepodarilo dosiahnuť prostredníctvom iniciatív v oblasti hromadného financovania založeného na požičiavaní. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | V ideálnom prípade by nástroj mal zahŕňať trhové normy, ako sú úverové ratingy agentúr registrovaných ESMA alebo hodnotenia environmentálnych, sociálnych a správnych ukazovateľov s cieľom posilniť základňu investorov. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | A napokon, táto iniciatíva by podporila CMU. Celoeurópsky prístup, spoločný model európskeho nástroja, by mohol ťažiť z viditeľnosti, likvidity a rozsahu jednotného trhu a vyvolať širokú odozvu medzi inštitucionálnymi investormi, ktorí hľadajú rizikové profily dlhového a hybridného typu, ale s lepšími výnosmi, pričom by sa uspokojili potreby menších podnikov. V dostatočnom celoeurópskom rozsahu by sa úspešný rámec mohol rozvinúť do dobre vymedzenej triedy aktív, ktorá by podporovala investície a integráciu EÚ. |
| --- | --- |

4.5.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Annual Report on European SMEs 2020/2021, Európska komisia, júl 2021.

1

Annual Report on European SMEs 2020/2021

(2)  Annual Report on European SMEs 2020/2021, Európska komisia, júl 2021.

2

Annual Report on European SMEs 2020/2021

(3)  Miera zadlženosti sa od konca roka 2019 do začiatku roka 2021 zvýšila o 18,8 percentuálneho bodu a dosiahla vrchol 164,4 %. ECB Economic Bulletin, vydanie 2/2022

3

ECB Economic Bulletin

(4)  Ministerstvo hospodárstva Francúzska, COFIDES, SEPIDES, Instituto Valenciano de Finanzas.

4

(5)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME a PwC.

5

Recapitalising EU businesses post COVID-19

(6)  Survey on the access to finance of enterprises (SAFE), Európska komisia, november 2021.

6

Survey on the access to finance of enterprises (SAFE)

(7)  Európske rodinné podniky.

7

(8)  European SMEs Financing Gap, Euler Hermes.

8

European SMEs Financing Gap

(9)  Survey on the access to finance of enterprises (SAFE), Európska komisia, november 2021.

9

Survey on the access to finance of enterprises (SAFE)

(10)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME a PwC.

10

Recapitalising EU businesses post COVID-19

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1286/2014 z 26. novembra 2014 o dokumentoch s kľúčovými informáciami pre štrukturalizované retailové investičné produkty a investičné produkty založené na poistení (PRIIP) (Ú. v. EÚ L 352, 9.12.2014, s. 1).

11

(12)  The rise of non-bank finance and its implications for monetary policy transmission, 2021, ECB.

12

The rise of non-bank finance and its implications for monetary policy transmission

(13)  Study on minority shareholders protection, záverečná správa, Európska komisia

13

Study on minority shareholders protection

(14)  Právny rámec participatívnych pôžičiek schválený zákonným dekrétom 11/2022 z 12. januára.

14

(15)  Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées, Európska komisia.

15

Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées

(16)  Uznesenie z 20. decembra 1996, Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentas (Inštitút pre účtovníctvo a audit) z 20. decembra 1996.

16

Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentas

(17)  Decision of the Commission SA.60113 (2021/N) – Finland – COVID-19 aid to Finnair.

17

Decision of the Commission SA.60113 (2021/N) – Finland – COVID-19 aid to Finnair

(18)  Bazilej II. 4. Hybridné dlhové/kapitálové nástroje, príloha 1a. Vymedzenie pojmu „kapitál“. d) Hybridné dlhové/kapitálové nástroje.

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).

19

(20)  Treba pripomenúť, že priemerná životnosť podniku predstavuje približne toto obdobie a v prípade súkromného kapitálu je ešte nižšia (päť rokov).

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/760 z 29. apríla 2015 o európskych dlhodobých investičných fondoch (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 98).

21

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129 zo 14. júna 2017 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu, a o zrušení smernice 2003/71/ES (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2017, s. 12).

22

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/35

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Doplňujúce úvahy na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022

[COM(2021) 740 final]

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2023/C 75/06)

| Spravodajkyňa: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Judith VORBACH

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 133/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

24. 3. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

6. 10. 2022

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

133/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Od prijatia prvého stanoviska o ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022 sa situácia dramaticky zmenila z dôvodu ruskej agresie proti Ukrajine. Následne sa znížili odhady rastu reálneho HDP EÚ a prognózy inflácie eurozóny sa zvýšili na rekordnú úroveň, čo bolo vo veľkej miere vyvolané náhlym zvýšením cien na trhu s plynom. EHSV potvrdzuje, že to vyvíja tlak na všetky kľúčové ciele hospodárskej politiky zameranej na prosperitu, zatiaľ čo geopoliticko-hospodárska fragmentácia a napätie, ako aj COVID-19 sú naďalej závažnými rizikovými faktormi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV výslovne opakuje svoju výzvu na vyvážený prístup hospodárskej politiky k riešeniu dlhodobých problémov a reakcii na súčasné krízy. Ciele EÚ uvedené v článku 3 ZEÚ predstavujú základ pre minulú, súčasnú a budúcu prosperitu EÚ, politickú stabilitu, vzostupnú konvergenciu, konkurencieschopnosť a odolnosť. Nesmie sa dovoliť, aby súčasná kríza narušila spravodlivosť a plnenie environmentálnych cieľov. Pokiaľ ide o rastúce ceny, je naliehavo potrebné chrániť najzraniteľnejšie a osobitne ohrozené podniky, najmä MSP. Okrem toho je nevyhnutné zachovať kúpnu silu domácností s nízkym a so stredným príjmom, ktoré tvoria veľkú časť hospodárskeho dopytu. Do popredia by sa mala dostať aj solidarita s ľuďmi na Ukrajine, posilnenie strategickej autonómie EÚ a úsilie o mier. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „RRF“) sa stal kľúčovým nástrojom na plnenie politických priorít EÚ v rámci európskeho semestra (ďalej len „semester“). Pomohol stabilizovať hospodárstvo v čase pandémie a zohráva kľúčovú úlohu v reakcii na súčasnú krízu. EHSV vyzýva, aby sa plány na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „RRP“) vykonali tak, že budú mať hmatateľný vplyv na blaho ľudí. Keďže odporúčania pre jednotlivé krajiny zohrajú významnejšiu úlohu, EHSV vyzýva na pozorné monitorovanie a vyvážený prístup. EHSV vyzýva na reformu semestra, ktorou sa zaručí kvalitná účasť organizovanej občianskej spoločnosti (ďalej len „OOS“). Pokiaľ ide o RRP, EHSV víta odporúčanie „vychádzať z úspešného uplatňovania zásady partnerstva“ a vyzýva, aby sa zapojenie OOS stalo povinným. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta zvýšenie cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a efektívnosti a zdôrazňuje, že do popredia sa musí dostať environmentálna udržateľnosť, pričom zároveň žiada, aby sa urýchlene a naliehavo začala presadzovať reforma európskeho trhu s elektrinou. Sú potrebné obrovské investície na podporu zelenej transformácie a rozšírenie strategickej autonómie a EHSV vyzýva Komisiu, aby poskytla štruktúrovaný prehľad, ktorý ukáže, ktoré fondy EÚ by sa mali využívať a do akej miery by sa investície mali hradiť z programov EÚ, prostriedkov členských štátov či súkromných a zmiešaných nástrojov financovania. EHSV odporúča zavedenie fondu na prispôsobenie sa zmene klímy a v budúcnosti tiež posilnenie nástroja NextGenerationEU a/alebo programu InvestEU. EHSV varuje pred znižovaním finančných prostriedkov súvisiacich so sociálnymi cieľmi pri reštrukturalizácii fondov alebo zostavovaní nového viacročného finančného rámca. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dokončenie jednotného trhu by malo ďalej zvýšiť konvergenciu medzi členskými štátmi. Narušenia a prekážky by sa mali vyriešiť a regióny by sa mali podporovať, aby rozvinuli celý svoj potenciál. Pokrok pri dokončovaní únie kapitálových trhov a bankovej únie, ako aj pri vykonávaní stratégie EÚ pre udržateľné financovanie je rovnako potrebný ako zabezpečenie stability finančného trhu. EHSV vyzýva na spravodlivý a vyvážený prístup k posilneniu podnikateľského prostredia a produktivity. Odborná príprava a výskum sú naďalej mimoriadne dôležitými nástrojmi na posilnenie konkurencieschopnosti a spravodlivej dvojakej transformácie a strategickej autonómie. EHSV víta návrhy, na ktoré sa poukázalo v oznámení Komisie Náš európsky model rastu, ale tiež zdôrazňuje, že je dôležité posilniť strategickú autonómiu, premiestniť výrobu kľúčových výrobkov do EÚ a nezanedbávať sociálne a environmentálne ciele v dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komisia správne uvádza, že verejná podpora na stimulovanie súkromných investícií musí byť dobre zameraná na projekty s jasnou pridanou hodnotou a kľúčovú úlohu by mala zohrávať politika hospodárskej súťaže. EHSV zdôrazňuje dôležitosť transparentnosti a monitorovania na zabezpečenie integrity a dosiahnutie zamýšľaných cieľov. Treba zabrániť neočakávaným účinkom (tzv. windfall effects) zabezpečením toho, že sa nebudú poskytovať subvencie na investície, ktoré by sa uskutočnili aj tak, a verejné rozpočty by sa nemali nadmerne zaťažovať rizikom. Napokon by opatrenia štátnej pomoci mali byť prepojené aj s vytváraním kvalitných pracovných miest a s rešpektovaním práv zamestnancov a environmentálnych noriem a s plnením daňových povinností. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV podporuje odporúčania Komisie, aby sa umožnilo pôsobenie automatických stabilizátorov, posilnili sa investície a naďalej sa uplatňovala všeobecná úniková doložka v roku 2023. EHSV však má výhrady k obmedzeniu rastu bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov pod hranicu strednodobého potenciálneho produktu a k zámeru posúdiť relevantnosť začatia postupov pri nadmernom deficite na jar 2023. Dosiaľ sa fiškálne pravidlá EÚ vykonávali len zriedka a sankcie sa nikdy neuplatnili. EHSV opakuje svoju výzvu na modernizáciu fiškálneho rámca stanovením realistických cieľov a začlenením zlatého pravidla bez toho, aby sa narušila strednodobá fiškálna udržateľnosť, pričom by sa mali predložiť usmernenia na prechodné obdobie. Zdravá hodnota eura sa musí zabezpečiť prostredníctvom vyváženého menového a fiškálneho prístupu v súlade so zdravým makroekonomickým riadením. Napokon EHSV zdôrazňuje, že predpokladom fiškálnej udržateľnosti je spravodlivý systém výdavkov a príjmov. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Vo februári 2022 EHSV prijal stanovisko k ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2022 (1). V tom čase sa EÚ dostávala z najhlbšej recesie vo svojej histórii (2) a boli prijaté bezprecedentné podporné opatrenia na zmiernenie tejto rany a odvrátenie nestabilnej situácie. S nástrojom NextGenerationEU dosiahla EÚ novú fázu hospodárskej politiky a solidarity. Keďže Komisia pridelila v rámci RRF dôležitú úlohu semestru, a preto zvýšila jeho význam pre koordináciu politík, EHSV opakuje svoju výzvu na užšie zapojenie OOS. EHSV privítal program konkurencieschopnej udržateľnosti, zatiaľ čo zdôraznil, že jeho štyri rozmery – environmentálna udržateľnosť, produktivita, spravodlivosť a makroekonomická stabilita – by mali byť rovnocenné, aby sa dosiahli zamýšľané posilňujúce účinky a spravodlivá zelená a digitálna transformácia. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tak ako v predchádzajúcich rokoch sa v doplňujúcom stanovisku zohľadňuje prebiehajúci proces semestra a poskytujú sa podnety pre nasledujúci cyklus. Tento rok je to mimoriadne dôležité. Od začiatku ruskej agresie proti Ukrajine sa dramaticky zmenilo geopolitické prostredie, zmenili sa priority a upravila sa politika, ako sa uvádza v oznámeniach o pláne RepowerEU (3) a našom európskom modeli rastu (4). Semester, ktorý sám prechádza systémovou zmenou, sa počas pandémie osvedčil ako dôveryhodný rámec pre koordináciu politík EÚ. V jarnom balíku sa opäť komplexne zohľadňujú dôsledky súčasnej krízy. Podobne ako oznámenie (5) je toto stanovisko usporiadané podľa rozmerov programu konkurencieschopnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vojna na Ukrajine a vyplývajúce sankcie spolu s opatreniami na obmedzenie pohybu uplatňovanými v Číne a spomalením rastu v USA majú negatívny vplyv na hospodárstvo EÚ. Rýchly nárast cien energetických a potravinových komodít poháňa infláciu, ktorá znižuje kúpnu silu a brzdí konkurencieschopnosť. EÚ je zraniteľná z dôvodu svojej zemepisnej polohy, vysokej závislosti od dovážaných palív a vysokej miery integrácie do globálnych hodnotových reťazcov. V jarnej prognóze sa odhady rastu reálneho HDP znížili na 2,7 % v roku 2022, zatiaľ čo prognózy inflácie sa upravili na rekordnú priemernú úroveň 8,3 % v roku 2022 (6). Komisia zdôrazňuje, že z dôvodu „bezprecedentnej povahy a rozsahu otrasov spôsobených vojnou“ sú prognózy veľmi neisté. Ďalšie zvyšovanie cien v kombinácii s druhostupňovými účinkami by mohli posilniť stagflačné sily a politické dôsledky sú pravdepodobné. Geopolitické napätie a COVID-19 sú naďalej závažnými rizikovými faktormi (7). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nedávna kríza vyvíja tlak na všetky kľúčové ciele hospodárskej politiky zameranej na prosperitu (8), konkrétne environmentálnu udržateľnosť, udržateľný a inkluzívny rast, plnú zamestnanosť a kvalitné pracovné miesta, spravodlivé prerozdeľovanie, zdravie a kvalitu života, stabilitu finančných trhov, cenovú stabilitu, vyvážený obchod na základe spravodlivých a konkurencieschopných priemyselných a hospodárskych štruktúr a stabilné verejné financie. EHSV výslovne opakuje svoju výzvu na vyvážený politický prístup zameraný na všetky tieto ciele so zámerom riešiť dlhodobé problémy a primerane reagovať na súčasné aktuálne krízy v súlade s článkom 3 ZEÚ. Dodržiavanie cieľov a zásad EÚ bolo základom prosperity EÚ v minulosti a zároveň predstavuje základ pre súčasnú a budúcu politickú stabilitu, vzostupnú konvergenciu, konkurencieschopnosť a odolnosť voči novým krízam. Reakcia EÚ na ruskú agresiu nesmie obmedziť spravodlivosť a environmentálne ciele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dôvody bezprecedentného náhleho zvyšovania cien sú mnohoraké a patria medzi ne aj nedostatky európskej politiky. Samotná predsedníčka Komisie von der Leyen celkom správne uviedla, že súčasná koncepcia trhu s elektrinou už nefunguje a treba ho reformovať (9). EHSV naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby urýchlene pokročili v reforme trhu EÚ s energiou a aby v rámci nej riešili aj škodlivú krátkodobú volatilitu a dlhodobé zvyšovanie cien. EHSV dôrazne žiada, aby sa prijali drastické, mimoriadne a aj dočasné opatrenia. Medzi východiskové body by sa mohli zaradiť efekt prednostného poradia, energetická burza EÚ (EEX), zneužívanie trhovej sily a vplyv špekulatívnych transakcií a vysokofrekvenčné obchodovanie. Ceny elektriny by sa mali oddeliť od cien plynu a mali by sa zohľadniť cenové stropy. Neočakávané zisky by sa mali odobrať prostredníctvom poplatkov, pričom sa bude dbať, aby sa neodradilo od investícií do nízkouhlíkových riešení. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Priority EÚ sa musia zameriavať najmä na solidaritu s ľuďmi na Ukrajine, posilnenie strategickej autonómie EÚ a úsilie o mier. Je to v súlade s článkom 21 ZEÚ, v ktorom sa okrem iného uvádza, že Únia má presadzovať politiky s cieľom „uchovávať svoje hodnoty, základné záujmy, bezpečnosť, nezávislosť a celistvosť“, „upevňovať a podporovať demokraciu“ a „zachovávať mier, predchádzať konfliktom a posilňovať medzinárodnú bezpečnosť.“ Na tento účel EHSV tiež uznáva ciele zakotvené vo Vyhlásení Rady z Versailles, konkrétne posilnenie suverenity EÚ znížením jej strategickej závislosti, zvýšenie bezpečnosti dodávok v oblasti kritických surovín a postupné ukončenie závislosti od fosílnych palív z Ruska. EHSV víta kroky, ktoré sa podnikajú s cieľom postupne ukončiť závislosť od fosílnych palív, a vyzýva na prijatie ďalších opatrení v tomto smere. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | RRF sa stal kľúčovým nástrojom na plnenie priorít politiky EÚ v rámci semestra a skutočne už rozhodným spôsobom pomohol stabilizovať hospodárstvo počas pandémie, posilniť dvojakú transformáciu a zintenzívniť spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi. Odteraz bude RRF zohrávať kľúčovú úlohu pri mobilizácii a riadení zdrojov na reakciu na nedávnu krízu a vykonávanie iniciatívy REPowerEU. Členské štáty sa vyzývajú, aby navrhli osobitnú kapitolu o REPowerEU vo svojich RRP na základe nových odporúčaní pre jednotlivé krajiny. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité vykonávať aktualizované RRP účinným a udržateľným spôsobom, aby mali pozitívny a hmatateľný vplyv na blaho ľudí. Prepojenie dosahovania cieľov stanovených v RRP s vyplácaním tranží RRF pridáva na význame odporúčaniam pre jednotlivé krajiny. Táto zmena postupov sa musí monitorovať a hodnotiť a EHSV vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili vyvážený prístup. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Na úrovni štátov je potrebné najmä užšie zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do procesu semestra, aby sa zabezpečilo riadne zastúpenie všetkých skupín spoločnosti, podporili sa prispôsobené riešenia s plnou podporou OOS a dosiahol sa široký pocit spoluzodpovednosti za RRP. EHSV vyzýva na reformu semestra, ktorou sa zaručí účinná a kvalitná účasť, prostredníctvom smernice alebo nariadenia. Počas formálneho konzultačného procesu založeného na pravidlách a transparentných postupoch by mali byť organizácie občianskej spoločnosti riadne písomne informované a mal by sa im poskytnúť dostatočný čas na analýzu návrhov a vypracovanie svojich pripomienok a návrhov. Zahrnutie alebo zamietnutie týchto návrhov by malo sprevádzať odôvodnenie vo verejných dokumentoch. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V tejto súvislosti RRP EHSV oceňuje odporúčanie Komisie „vychádzať z úspešného uplatňovania zásady partnerstva pri programovaní a vykonávaní politiky súdržnosti“, na čo EHSV vyzval vo svojom stanovisku o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2022. Účasť OOS sa musí stať povinnou. Vo svojom prvom uznesení (10) o zapojení občianskej spoločnosti do navrhovania plánov EHSV dospel k záveru, že vo väčšine členských štátov bolo toto zapojenie veľmi nedostatočné, a vyzval na stanovenie minimálnych noriem pre takéto konzultácie. V druhom uznesení (11) EHSV vyzval mnohé členské štáty, aby zlepšili zapojenie OOS, transparentné vykonávanie a monitorovanie, ako aj poskytovanie informácií verejnosti a zároveň podporili ďalší dialóg o RRP so všetkými zainteresovanými stranami, ktorý by mohol pomôcť aj predchádzať zneužívaniu a podvodom. Uznesenie okrem toho obsahuje osvedčené postupy, napríklad vytvorenie monitorovacieho orgánu s účasťou OOS, čo môže slúžiť ako príklad pre členské štáty. Počas svojej výročnej konferencie skupina ad hoc EHSV pre európsky semester zopakovala svoju výzvu, aby bolo zapojenie občianskej spoločnosti povinné zo zákona (12). Výzva na riadne zapojenie OOS a miestnych a regionálnych samospráv sa odráža aj v spoločnej iniciatívnej správe Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci o vykonávaní RRF (13), ktorá poskytuje príspevok Európskeho parlamentu k revidovanej správe o vykonávaní RRF, ktorú Európska komisia prijala 29. júla 2022 (14). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Energetická a environmentálna udržateľnosť

| 3.1.1. | Komisia správne zdôrazňuje, že zrýchľujúca sa dekarbonizácia „zníži našu závislosť od fosílnych palív a zároveň pomôže dosiahnuť naše ciele v oblasti klímy do roku 2030“. EHSV zdôrazňuje, že environmentálna udržateľnosť sa musí dostať do popredia, a víta zvýšenie cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na aspoň 45 % celkového energetického mixu EÚ spolu s cieľom v oblasti energetickej efektívnosti týkajúcim sa 13 % zníženia spotreby energie do roku 2030 v rámci plánu REPowerEU. Podobne sú vítané odporúčania v oblasti investícií do energetiky, ktoré by sa mali okrem iného zamerať na podporu zraniteľných domácností, podporu udržateľnej mobility a dekarbonizácie priemyslu, výskum a inováciu a posilnenie infraštruktúry, a to aj v cezhraničnom kontexte. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pred vojnou na Ukrajine už existovala priepasť medzi investičnými potrebami a financovaním. Na dosiahnutie priebežného cieľa znížiť emisie do roku 2030 o 55 % v porovnaní s rokom 1990 sa ročné dodatočné investičné potreby odhadujú až na 520 miliárd EUR (15). Ďalšie potreby súvisia so zvyšovaním úrovne zručností a rekvalifikáciou, adaptáciou na zmenu klímy a kľúčovými technológiami, ako sú batérie. Na druhej strane, približne 30 % rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027 sa vynaloží na zelenú transformáciu. Očakáva sa, že politika súdržnosti prinesie v tomto desaťročí približne 100 miliárd EUR a 224,1 miliardy by malo byť poskytnutých z RRF (16). Z analýzy Komisie vyplynulo, že plán REPowerEU si okrem prostriedkov, ktoré sú potrebné na plnenie cieľov balíka návrhov Fit for 55, odteraz do roku 2027 vyžiada ďalšie investície vo výške 210 miliárd EUR. Na mobilizáciu financovania sa navrhujú rôzne možnosti, ktoré sa do veľkej miery opierajú o úverovú zložku RRF. EHSV vyzýva Komisiu, aby poskytla štruktúrovaný pohľad, ktorý ukáže, ktoré fondy EÚ by sa mali využívať a do akej miery by sa investície mali hradiť z programov EÚ, súkromných investícií členských štátov či zmiešanou formou. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Vzhľadom na naliehavosť zrýchlenia energetickej transformácie a spoločný záujem na ňom EHSV dôrazne odporúča, aby členské štáty rýchlo a komplexne využili príležitosti ponúkané nástrojom NextGenerationEU, RRP a nedávnym plánom REPowerEU. Ak sa ukáže, že existujúce opatrenia nie sú dostatočné na splnenie potrieb financovania, ktoré môžu rásť, budú potrebné ďalšie opatrenia. EHSV žiada, aby sa zriadil fond na prispôsobenie sa zmene klímy (17) s cieľom poskytovať okamžitú podporu v prípade katastrof. Navyše, aj keby sa zaviedlo zlaté pravidlo, niektoré členské štáty by stále nemuseli byť schopné zabezpečiť sumy, ktoré sú potrebné, bez ohrozenia svojej fiškálnej udržateľnosti. Preto by sa malo zvážiť posilnenie nástroja NextGenerationEU a/alebo Programu InvestEU. Zlom by mohol nastať, ak by došlo k prepojeniu grantov a/alebo úverov s investíciami do energetickej transformácie. EHSV vyzýva na spravodlivý a vyvážený prístup k posilneniu podnikateľského prostredia a produktivity. V každom prípade EHSV varuje pred znižovaním finančných prostriedkov súvisiacich so sociálnymi cieľmi a spravodlivou transformáciou pri reštrukturalizácii existujúcich fondov alebo v súvislosti s novým viacročným finančným rámcom. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komisia správne zdôrazňuje, že „transformácia európskeho hospodárstva bude úspešná len vtedy, ak bude spravodlivá a inkluzívna a ak bude môcť každý využiť príležitosti, ktoré prináša (18).“ Nesmie ísť o prázdne slová. EHSV opakuje svoju výzvu na zmapovanie a analýzu vplyvu, ktorý transformácia bude mať na zamestnanosť a zručnosti (19). V časoch neistoty a krízy by sa mal ešte intenzívnejšie využívať sociálny dialóg a dobrá správa a riadenie podnikov s účasťou pracovníkov a zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do tvorby politík. Napokon všetky aspekty environmentálnej udržateľnosti vrátane biodiverzity a prevencie znečisťovania by mali zostať medzi prioritami programu. V kontexte aktualizovaných RRP by sa tiež mala uplatňovať zásada „nespôsobovať významnú škodu“. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Produktivita

| 3.2.1. | Dokončenie jednotného trhu by malo ďalej zvýšiť hospodársku a sociálnu vzostupnú konvergenciu medzi členskými štátmi. EHSV súhlasí s Komisiou, že narušenia a prekážky na jednotnom trhu sa musia vyriešiť. Ak sa regiónom pomôže využiť celý ich potenciál, tak to nielen prispeje k integrovanejšiemu jednotnému trhu, ale aj posilní produktivitu EÚ a prispeje k energetickej udržateľnosti, keďže schopnosť vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov sa medzi regiónmi líši. Treba dosiahnuť pokrok pri dokončovaní únie kapitálových trhov a bankovej únie a zároveň zabezpečiť stabilitu finančného trhu, aby sa posilnilo udržateľné a zdravé financovanie a investície. Konkrétne požičiavanie na NextGenerationEU posilňuje kapitálové trhy EÚ a medzinárodnú úlohu eura. Okrem toho EHSV poukazuje na rámec udržateľného financovania, ktorého cieľom je nasmerovať súkromné investície na udržateľnosť, pričom sa tiež zdôrazňuje dôležitosť zohľadnenia rizík súvisiacich s klímou. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV víta komplexný politický prístup zahŕňajúci investície a reformy s cieľom spravodlivým a vyváženým spôsobom posilniť podnikateľské prostredie a podporiť produktivitu. Reformy by sa mali zameriavať na efektívnu verejnú správu, modernú dopravnú infraštruktúru, kvalitnú odbornú prípravu a vzdelávanie a efektívne využívanie zdrojov. EHSV súhlasí s Komisiou, že mimoriadnu dôležitosť majú nezávislé, kvalitné a efektívne súdne systémy a dobre fungujúce protikorupčné rámce. Výskum a inovácia spolu so vzdelávaním zostávajú zásadnými nástrojmi na posilnenie produktivity, konkurencieschopnosti, zelenej a digitálnej transformácie, vzostupnej konvergencie a strategickej autonómie EÚ. EHSV víta odporúčania Komisie, aby sa okrem iného uľahčil prenos poznatkov, dosahovala sa excelentnosť, podporovali podnikateľské inovácie a lákali talenty. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EHSV sa k oznámeniu Komisie o našom európskom modeli rastu vyjadruje takto. Komisia poukazuje na opatrenia na zníženie strategickej závislosti, napríklad medzinárodné partnerstvá, priemyselné aliancie, verejné a súkromné investície a najmä diverzifikáciu dodávateľských reťazcov. EHSV zdôrazňuje, že je veľmi dôležité, aby EÚ spravodlivým spôsobom podporovala program voľného obchodu bez toho, aby zanedbávala environmentálne a sociálne ciele v rámci dodávateľských reťazcov. Pokiaľ ide o dodávku kritických surovín a dodávky, EÚ by nemala vytvárať nové závislosti od štátov, s ktorými nemá spoločné hodnoty, ale usilovať sa o strategickú autonómiu. Okrem toho výroba kľúčových výrobkov, napríklad liekov, by sa mala premiestniť do EÚ, aby sa zabezpečila ich dostupnosť v prípade núdze. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Digitalizácia umožňuje zelenú transformáciu, produktivitu a konkurencieschopnosť. Komisia správne zdôrazňuje štyri oblasti opatrení, konkrétne digitálne vzdelávanie, zručnosti a kompetencie, zabezpečená a udržateľná digitálna infraštruktúra a infraštruktúra prepojenosti, digitálna transformácia podnikov a digitalizácia verejných služieb a systémov vzdelávania. Na dosiahnutie týchto cieľov je potrebných viac investícií do kľúčových digitálnych technológií vrátane kybernetickej bezpečnosti, umelej inteligencie, dátových priestorov a polovodičov. EHSV vyzýva na udržateľnú digitalizáciu prostredníctvom ochrany sociálnych práv, posilnenia energetickej efektívnosti a zníženia objemu odpadu z elektrických a elektronických zariadení a spotreby vody. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Komisia tvrdí, že väčšina investícií na financovanie dvojakej transformácie a na posilnenie odolnosti bude pochádzať zo súkromného sektora, zatiaľ čo verejné investície by mali byť dobre zacielené a mali by pomáhať pritiahnuť súkromné investície a naprávať zlyhania trhu. Cieľom EÚ totiž je mobilizovať v najbližšom desaťročí aspoň 1 bilión EUR prostredníctvom rozpočtu EÚ a súvisiacich nástrojov. Komisia správne uvádza, že verejná podpora musí byť dobre zacielená na projekty s jasnou pridanou hodnotou a kľúčovú úlohu by mala zohrávať politika hospodárskej súťaže. Najmä v kontexte InvestEU alebo podobných programov EHSV zdôrazňuje dôležitosť transparentnosti a monitorovania na zabezpečenie integrity a dosiahnutie zamýšľaných cieľov. Treba zabrániť neočakávaným účinkom zabezpečením toho, že sa nebudú poskytovať subvencie na investície, ktoré by sa uskutočnili aj tak. Prideľovanie musí byť transparentné a riziká by sa mali rozdeliť právne záväzným spôsobom, aby sa nadmerne nezaťažili verejné sektory. V porovnaní s verejným financovaním by sa nemali hromadiť vyššie náklady a opatrenia štátnej pomoci by mali byť prepojené s vytváraním kvalitných pracovných miest a s rešpektovaním práv zamestnancov a environmentálnych noriem a s plnením daňových povinností. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Spravodlivosť

| 3.3.1. | Hoci EÚ v porovnaní s globálnym priemerom pomerne prosperuje, veľkú výzvu predstavujú nerovnosti medzi členskými štátmi a regiónmi a v rámci nich. Komisia upozorňuje, že vďaka rýchlej politickej reakcii celkové príjmové nerovnosti a riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia zostali v rokoch 2019 a 2020 pomerne stabilné, zatiaľ čo strednodobé účinky sú neisté. Mnohí, ktorí už čelili horším podmienkam, boli neprimerane postihnutí. Prudké zvyšovanie cien najviac zasiahlo domácnosti s nižším príjmom. Okrem toho naďalej výrazne rástli ceny nehnuteľností určených na bývanie. V niektorých členských štátoch bol zaznamenaný najvyšší nárast za desať rokov, zatiaľ čo úrokové sadzby začínajú stúpať. Milióny ľudí trpia znížením disponibilného príjmu a majú problémy vyžiť. Pretrváva obrovská neistota, vzrastá počet katastrof súvisiacich so zmenou klímy a dvojaká transformácia spôsobuje štrukturálne zmeny. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Sociálna udržateľnosť nie je len cieľom sama osebe, ale aj predpokladom stabilnej hospodárskej a politickej situácie, spravodlivej produktivity a konkurencieschopnosti. Klesajúce reálne príjmy a nejasné očakávania ovplyvňujú nielen blaho jednotlivca, ale aj hospodársky dopyt, a teda investičné plány, produkciu a rast. Navyše, hoci sa bankový sektor ukázal ako odolný a objem nesplácaných úverov sa vo všetkých členských štátoch okrem troch výrazne znížil, táto odolnosť sa môže oslabiť, ak dôjde k ďalšiemu hospodárskemu poklesu. EHSV varuje pred takýmito sekundárnymi účinkami. Vzhľadom na rastúce ceny je naliehavo potrebné chrániť najzraniteľnejších a zachovať kúpnu silu domácností s nízkym a so stredným príjmom, ktoré tvoria veľkú časť dopytu. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EHSV vrelo víta opatrenia prijaté na ochranu najzraniteľnejších a na zmiernenie sociálneho vplyvu viacerých kríz v EÚ, napríklad nástroj SURE, a na podporu ľudí utekajúcich z Ukrajiny. EHSV tiež súhlasí s Komisiou, že je dôležité zabezpečiť prístup ku kvalitnému vzdelávaniu na všetkých úrovniach, primerané pokrytie záchrannými sociálnymi sieťami a cenovo dostupné a sociálne bývanie spolu s efektívnymi, odolnými a udržateľnými systémami zdravotnej starostlivosti. EHSV upozorňuje na potrebu podporovať aj mladých ľudí postihnutých energetickou krízou. Plnohodnotné vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv je totiž zásadné: jeho uplatňovanie v cykle európskeho semestra spolu s jeho monitorovaním prostredníctvom sociálneho prehľadu predstavujú krok správnym smerom. V neposlednom rade sú veľmi vítané reformy a investície v rámci RRP, ktoré prispievajú k sociálnemu začleneniu a odolnosti. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Z rozhovorov vedených v súvislosti s uznesením EHSV o zapojení organizácií občianskej spoločnosti vyplýva, že sociálny rozmer je v niektorých RRP pomerne nedostatočne rozvinutý. EHSV odporúča, aby sa venovala pozornosť distribučným účinkom a dôsledne sa v súvislosti s RRP zohľadnil Európsky pilier sociálnych práv. EHSV navyše požaduje, aby sa poskytol odhad investícií potrebných na vykonávanie piliera. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité nájsť rovnováhu medzi hospodárskymi slobodami a právami v sociálnej oblasti a na trhu práce. Vnútroštátne práva v oblasti ochrany zamestnancov by sa nikdy nemali klasifikovať ako administratívne prekážky trhu (20). Pri posilňovaní jednotného trhu by sa mali rovnako rešpektovať sociálne a pracovné práva, aby sa spravodlivým spôsobom zabezpečil pokrok EÚ smerom k hospodárskej, sociálnej a environmentálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Makroekonomická stabilita

| 3.4.1. | Umožnenie a zavedenie rozsiahlej vnútroštátnej a európskej fiškálnej podpory rozhodne prispelo k zachovaniu hospodárskej, sociálnej a politickej stability, a to aj preto, lebo sa zvýšila dôvera. Navyše, hoci vypuknutie vojny malo závažný vplyv na hospodársku obnovu, expanzívna fiškálna pozícia v roku 2022 s veľkou pravdepodobnosťou opäť pomôže zmierniť vplyv nedávnej krízy a zachovať stabilitu. EHSV podporuje odporúčania Komisie, aby sa umožnilo pôsobenie automatických stabilizátorov a posilnili sa investície na vykonávanie dvojakej transformácie. Víta najmä, že všeobecná úniková doložka sa bude v roku 2023 naďalej uplatňovať, keďže hospodárska situácia v EÚ sa skutočne nevrátila do normálu a členské štáty musia byť schopné v prípade potreby rýchlo reagovať. EHSV berie na vedomie, že ECB po prvý raz za desať rokov zvýšila úrokové sadzby, a dôrazne vyzýva na politické opatrenia, ktoré zabezpečia, aby boli marže európskych dlhopisov na miernej úrovni a zabránilo sa výkyvom na finančnom trhu s cieľom neohroziť súkromné investície do energetickej transformácie a zabrániť recesii. Hoci si tieto ciele môžu vyžadovať rozsiahle využívanie súboru nástrojov ECB, samotná menová politika nebude ani za týchto okolností schopná udržateľným spôsobom obmedziť súčasnú cenovú dynamiku. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV víta diskrečné fiškálne opatrenia na zmiernenie účinkov vysokých cien energie, ktoré sa v roku 2022 odhadujú na 0,6 % HDP EÚ, na najzraniteľnejšie skupiny a osobitne ohrozené odvetvia. V strednodobom horizonte ale môže byť významný aj nedostatok energie a vplyv na ceny iných komodít spolu s pokračujúcim geopolitickým napätím a ďalším tlakom spôsobujúcim pokles hospodárstva EÚ. Okrem toho nízke vyhliadky rastu spolu s rastúcim tlakom na ceny vedú k novým dilemám pre hospodársku politiku EÚ. Preto EHSV podporuje odporúčanie Komisie, že EÚ by mala byť pripravená reagovať na meniacu sa hospodársku situáciu. Situáciu treba pozorne sledovať, aby sa nové ťažkosti, ktoré si vyžadujú stabilizačný fiškálny impulz, odhalili dosť skoro a očakávala sa potreba rozšíriť podporné opatrenia. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV vyjadruje výhrady k obmedzeniu rastu bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov pod hranicu strednodobého potenciálneho produktu v členských štátoch s vysokým dlhom, zatiaľ čo zdôrazňuje, že pri akejkoľvek kontrole primárnych bežných výdavkov sa musí zohľadňovať sociálny vplyv, a varuje pred znížením výdavkov na sociálnu oblasť, zdravotnú starostlivosť a vzdelávanie. Naopak, rozdiely medzi členskými štátmi by sa mali riešiť spôsobom orientovaným na prosperitu, napríklad podporou výskumu a vývoja a zintenzívnením odbornej prípravy. EHSV má tiež pochybnosti o posúdení relevantnosti toho, aby sa navrhlo otvorenie postupov pri nadmernom deficite na jar 2023, a poukazuje na skutočnosť, že fiškálne pravidlá EÚ sa takmer nevykonávali (21) a že sankcie fázy 2 postupu pri nadmernom deficite sa nikdy neuložili, pretože v časoch hospodárskych ťažkostí by ešte viac zhoršili situáciu. EHSV navyše spochybňuje možné uplatňovanie postupov pri nadmernom deficite, keď je ešte aktivovaná úniková doložka. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV opakuje svoje úvahy o nedostatkoch súčasného fiškálneho rámca a opakuje aj svoju výzvu na modernizáciu rámca, okrem iného tým, že sa stanovia realistické a uskutočniteľné cieľové deficity a dlhy (22), začlení sa zlaté pravidlo pre investície a umožní sa väčšia flexibilita a diferenciácia medzi krajinami bez toho, aby sa znížila strednodobá fiškálna udržateľnosť. Zdravá hodnota eura sa musí zabezpečiť prostredníctvom vyváženého menového a fiškálneho prístupu v súlade so zdravým makroekonomickým riadením. EHSV tiež vyzval Komisiu, aby predložila usmernenia na prechodné obdobie, počas ktorého by sa nemali začínať postupy pri nadmernom deficite, pred tým, ako nadobudne účinnosť revidovaný rámec (23). Okrem toho Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júla 2021 zdôraznil, že „je dôležité vytýčiť jasnú cestu k revidovanému fiškálnemu rámcu, pokiaľ možno ešte pred deaktiváciou všeobecnej únikovej doložky“, a že „vykonávanie aktuálneho fiškálneho rámca, najmä postupov úprav, [by] viedlo k veľmi rýchlemu znižovaniu dlhu, čo by mohlo narušiť proces obnovy hospodárstiev“. Napokon, s cieľom vyhnúť sa rizikám ohrozujúcim stabilitu a zvýšiť pripravenosť na krízy a schopnosť reakcie na ne by sa malo zvážiť vytvorenie vhodných finančných prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EHSV plne podporuje odporúčanie, aby sa naďalej vyvíjalo spoločné úsilie na zintenzívnenie boja proti agresívnemu daňovému plánovaniu a daňovým únikom, ako aj vyplývajúcim účinkom presahovania medzi členskými štátmi, a vyzýva na koordinované kroky. EHSV víta dohodu OECD na reforme zdaňovania podnikov a nabáda členské štáty, aby ju rýchlo zaviedli. EÚ by mala túto dohodu podporovať na medzinárodnej úrovni, najmä s hlavnými obchodnými partnermi. Okrem toho presun daňového zaťaženia z práce a – pokiaľ sa starostlivo zohľadní distribučný vplyv – smerom k podpore dvojakej transformácie je vítanou stratégiou. Napríklad daň z majetku spôsobuje menšie narušenie a umožnila by presun daní z práce. EHSV okrem toho upozorňuje na skutočnosť, že v kontexte zabezpečenia obozretnej fiškálnej politiky sa riešia len opatrenia súvisiace s výdavkami, a nie tie súvisiace s príjmami. Celkovo je spravodlivý systém príjmov predpokladom fiškálnej udržateľnosti a obnovy zdravých verejných financií, najmä vo výrazne zadlžených krajinách. |
| --- | --- |

3.4.5.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022 (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 50).

1

Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022

(2)  Pozri Európska hospodárska prognóza. Jar 2020 (europa.eu), s. 1.

2

(3)  COM(2022) 230 final.

3

(4)  Európska komisia, oznámenie Na ceste k zelenému, digitálnemu a odolnému hospodárstvu: náš európsky model rastu.

4

(5)  Európsky semester 2022: súhrnné oznámenie z jarného balíka, Európska komisia (europa.eu).

5

(6)  Summer 2022 Economic Forecast: Russia’s war worsens the outlook (europa.eu) (Hospodárska prognóza z leta 2022: Ruská vojna zhoršuje vyhliadky).

6

(7)  Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience, European Commission (europa.eu) (Hospodárska prognóza z jari 2022: Ruská invázia podrobuje odolnosť hospodárstva EÚ skúške).

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022 (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 50).

8

Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022

(9)  Prejav predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyen počas rozpravy na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu (8. 6. 2022) o záveroch mimoriadneho zasadnutia Európskej rady z 30. a 31. mája 2022.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4. 2021, s. 1.

10

(11)  Pozri uznesenie EHSV na tému Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – ako ho môžeme zlepšiť? (Ú. v. EÚ C 323, 26.8. 2022, s. 1).

11

Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – ako ho môžeme zlepšiť?

(12)  Výročná konferencia skupiny ad hoc Európsky semester z roku 2022, Európsky hospodársky a sociálny výbor (europa.eu).

12

(13)  2021/2251 (INI), bod 88.

13

(14)  COM(2022) 383 final.

14

(15)  Zo 683 miliárd EUR investovaných za posledné desaťročie. V rámci stredného scenára boli ročné dodatočné investičné potreby odhadnuté na priemerne 360 miliárd EUR do roku 2030. Pozri politický príspevok z portálu Bruegel, vydanie č. 18/21, september 2021. Po roku 2030 bude potrebných ešte viac investícií.

15

(16)  COM(2022) 231 final.

16

(17)  Pozri stanovisko EHSV na tému Fond na prispôsobenie sa zmene klímy financovaný z Kohézneho fondu a nástroja Next Generation EU (Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 23).

17

Fond na prispôsobenie sa zmene klímy financovaný z Kohézneho fondu a nástroja Next Generation EU

(18)  Oznámenie Európskej komisie s názvom Na ceste k zelenému, digitálnemu a odolnému hospodárstvu: náš európsky model rastu [COM(2022) 83 final].

18

Na ceste k zelenému, digitálnemu a odolnému hospodárstvu: náš európsky model rastu

(19)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101).

19

„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite

(20)  Pozri Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022 (europa.eu) (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 50), bod 3.2.3.

20

Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022

(21)  Podľa prognóz MMF z októbra 2015 sa v nasledujúcich troch rokoch neočakávalo, že deväť členských štátov dodrží pravidlo zníženia dlhu o 1/20 rozdielu medzi pomerom dlhu k HDP a referenčnou úrovňou. Druhá fáza postupu pri nadmernom deficite sa nevykonala (politický príspevok portálu Bruegel, marec 2016).

21

(22)  Klaus Regling, riaditeľ Európskeho stabilizačného mechanizmu, navrhuje upraviť pomer dlhu k HDP zo 60 % na 100 % a zachovať ročný deficit na úrovni 3 % HDP.

22

(23)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 227 a Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 11.

23

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/43

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dodatočné úvahy – Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny

[COM(2021) 742 final]

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2023/C 75/07)

| Spravodajca: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Spravodajca:

Juraj SIPKO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 22. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 170/1/2// |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

22. 3. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

6. 10. 2022

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

170/1/2//

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV konštatuje, že pre súčasnú etapu vývoja ekonomík v štátoch eurozóny a Európskej únie je charakteristická mimoriadne vysoká miera ekonomickej, geoekonomickej a politickej neistoty. Táto neistota je výsledkom dvoch pretrvávajúcich systémových šokov t. j. pokračujúcim ochorením COVID-19 a ruskou inváziou na Ukrajine. Okrem toho existuje nové riziko spojené s fragmentáciou v jednotlivých oblastiach medzinárodného obchodu, platobného styku, kapitálových a finančných trhov, vrátane výroby, výskumu a prepravy. Systémové riziká viedli k enormnej akumulácii verejného dlhu a vývoju rastu inflácie. Avšak najväčšou výzvou pre členské štáty eurozóny a Európskej únie naďalej zostáva boj s klimatickou zmenou. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV opätovne poukazuje na to, že boj s pretrvávajúcim ochorením COVID-19 nie je ani z ďaleka ukončený. Preto je potrebné vytvoriť všetky vecné a systémové opatrenia na boj s uvedeným ochorením, ale sa zamerať aj na prípravu na potenciálne epidémie a pandémie. EHVS zdôrazňuje a prax za posledné viac ako dva roky potvrdila, že najvyššia miera investičnej návratnosti je do zdravotníctva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje ukončenie ruskej agresie a vojny na Ukrajine a obnovenie územnej celistvosti Ukrajiny. Môže to vytvoriť podmienky na odolný, inkluzívny a udržateľný hospodársky rast v krajinách eurozóny a v členských štátoch Európskej únie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV pozorne sleduje veľmi nepriaznivý vývoj v oblasti inflácie, ktorá je výsledkom predovšetkým rastu cien komodít, potravín a energie, vrátane narušenia dodávateľských reťazcov. V tejto situácii zvýšenie úrokových sadzieb nepredstavuje mimoriadne účinný nástroj. Príliš prísna menová politika môže taktiež zvýšiť riziká recesie a oddialiť súkromné investície do energetickej transformácie, ktoré sú naliehavo potrebné. EHSV preto odporúča, aby ECB vykonala primerané posúdenie proporcionality a dôkladne analyzovala vedľajšie účinky sprísnenej menovej politiky a jej dôsledky pre dlhodobé ciele cenovej stability. EHSV však nabáda Európsku centrálnu banku, aby znížila jadrovú infláciu bez toho, aby sa tým ohrozilo hospodárskeho oživenie EÚ. Vzhľadom na uvedené riziká by ECB mala pri normalizácii menovej politiky postupovať obozretne. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV v súvislosti s prudkým nárastom cien energie a potravín odporúča realizátorom hospodárskych politík v jednotlivých štátoch vytvoriť fungujúcu a efektívnu sociálnu záchrannú sieť pre najviac zraniteľné skupiny obyvateľstva, vrátane najviac postihnutej časti strednej vrstvy, ktorá bude pamätať na všetkých. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV so znepokojením sleduje pokračujúci vzostupný trend akumulácie verejného dlhu. Preto odporúča prijať opatrenia zamerané na strednodobú fiškálnu konsolidáciu. Pre naplnenie príjmov do štátneho rozpočtu EHSV vidí priestor pre spravodlivé zdanenie, vrátane efektívneho využívania verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poukazuje na to, že aktivácia všeobecnej únikovej doložky v dôsledku COVID-19 bolo rozhodnutie prijaté správnym smerom. Aj napriek tomu, že jej neplatnosť je zatiaľ predĺžená do roku 2023, bude potrebné v prípade pretrvávajúcich systémových rizík zvážiť ďalšie predĺženie jej deaktivácie. Preto EHSV očakáva, že Európska komisia bezodkladne pripraví konkrétne kroky zamerané na reformu Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Aj napriek pokroku, ktorý bol dosiahnutý na ceste vytvorenia finančnej únie je potrebné prijať a implementovať všetky vecné a systémové opatrenia na dobudovanie bankovej únie a únie kapitálových trhov. V tomto kontexte EHSV vyzýva zodpovedné organizácie a kompetentné inštitúcie, aby vyvinuli spoločné úsilie o vytvorenie finančnej únie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV poukazuje na negatívne dôsledky procesu fragmentácie. Poukazuje na nestabilitu na trhu so štátnymi dlhopismi na trhoch štátov eurozóny. V tomto kontexte EHSV víta oznámenie Európskej centrálnej banky z 15. júna 2022 o príprave opatrení v boji s fragmentáciou v štátoch eurozóny. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje transformáciu ekonomík členských štátov eurozóny. Zároveň poukazuje na existenčné riziko spojené s klimatickou zmenou. V tomto kontexte aj napriek nepredvídane zložitému geoekonomickému vývoju odporúča prechod na obnoviteľné zdroje energie a využitie dostupných finančných zdrojov Plánu obnovy a iných finančných zdrojov vrátane podpory financovania súkromným sektorom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | V súčasnosti štáty eurozóny, podobne ako aj ostatné štáty Európskej únie čelia systémovým šokom, rizikám a hrozbám. Preto vzhľadom na kritické obdobie vývoja civilizácie EHSV vyzýva všetky štáty a kompetentné medzinárodné inštitúcie na vzájomnú spoluprácu pri riešení všetkých historicky vzniknutých systémových šokov, rizík a hrozieb, ktorým ľudstvo v súčasnosti čelí. Odkladanie prijímania a implementovania opatrení môže mať ďalekosiahle dôsledky nielen v podobe materiálnych strát, ale hlavne aj na ľudských životoch. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Súvislosti a kontext

| 2.1. | V súčasnosti dva systémové reálne šoky, COVID-19 a invázia ruských vojsk na Ukrajine, spolu s následnou geoekonomickou fragmentáciou viedli k vysokej miere neistoty. Okrem toho rast cien komodít a potravín viedol k vysokým rizikám sociálno-ekonomického vývoja v štátoch eurozóny, ako aj štátoch Európskej únie. Jednou z najvyšších výziev v kontexte existenčnej hrozby spôsobenej klimatickou zmenou je pre štáty eurozóny a členské štáty EÚ prechod na zelenú ekonomiku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Súčasný ekonomický vývoj je sprevádzaný bezprecedentnými reálnymi vonkajšími šokmi v štátoch eurozóny. Preto z pohľadu základných makroekonomických kategórií tento vývoj nemožno považovať za stabilný. Okrem toho existujú dlhodobo pretrvávajúce štrukturálne problémy v niektorých vybraných členských štátoch eurozóny na ceste budovania udržateľnej, odolnej a inkluzívnej ekonomiky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pred vznikom uvedených dvoch systémových šokov bola relatívne nízka miera inflácie takmer vo všetkých členských štátoch eurozóny. Relatívne nižšia miera inflácie bola zaznamenaná aj pred vznikom klimatickej krízy, dokonca niektoré členské štáty eurozóny zaznamenali defláciu. Dnešná dynamika inflácie si vyžaduje rozsiahle využívanie súboru nástrojov ECB. V súčasnosti je vývoj miery inflácie jedným z najväčších rizík pre udržateľný, odolný a inkluzívny hospodársky rast v štátoch eurozóny. Zníženie, stabilizovanie a udržanie miery inflácie v rámci inflačného cielenia, t. j. do dvoch percent, nie je možné dosiahnuť bez primeranej zmeny výkonu menovej politiky Európskou centrálnou bankou. Rada guvernérov v tejto súvislosti prijala opatrenia potrebné na splnenie mandátu ECB na dosiahnutie cenovej stability a na zabezpečenie finančnej stability. V blízkej budúcnosti je dôležité, aby ECB pri normalizácii menovej politiky postupovala obozretne. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Miera inflácie je najvyššia od vzniku Európskej menovej únie. Je výsledkom celého radu faktorov, ktoré viedli k postupne zvyšujúcej sa miere inflácie už počas prehlbujúcej sa svetovej vírusovej krízy. Nastúpený proces ozdravenia ekonomiky v štátoch eurozóny ešte ďalej prehĺbil tento negatívny trend v dôsledku zníženej ponuky. Okrem toho invázia ruských vojsk na Ukrajine ďalej viedla k nastúpenému cenovému vzostupu. Vzniká oprávnená otázka do akej miery môže menová politika Európskej centrálnej banky pri využití všetkých dostupných nástrojov spomaliť jej rast a postupne ju vrátiť a udržať v rámci deklarovaného inflačného cielenia bez ohrozenia stability jednotnej meny a ekonomického ozdravenia z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pre súčasný vývoj miery inflácie je charakteristické to, že nemá ani dočasný ani krátkodobý charakter (tak ako to bolo konštatované na jeseň 2021), ale predstavuje vysoký stupeň neistoty. V druhej polovici minulého roka bol rast cien spôsobený hlavne cenou energií, narušením dodávateľských reťazcov, neobyčajne prudkým rastom cien komodít a zvýšením nákladov na prepravu. Vzhľadom na to, že dôvody súčasnej dynamiky cien sú zložité, len samotná menová politika nedokáže obmedziť infláciu. Potrebná je diverzifikácia dovozu energie, a tým zníženie závislosti od dodávok z Ruska. Diverzifikácia tiež ponúka historickú príležitosť pre členské štáty eurozóny, aby nastúpili cestu neodkladných štrukturálnych reforiem (napr. administratívne reformy, reformy súdnictva, reformy na posilnenie právneho štátu) a znížili závislosť od dovozu tradičných energetických vstupov. Okrem toho sú potrebné trhové intervencie na kontrolu súčasných nestálych cien na trhu s energiou. EHSV v tejto súvislosti víta návrh Komisie na núdzovú intervenciu s cieľom riešiť vysoké ceny energií. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zároveň existujú dôkazy o tom, že mnohé podniky boli schopné zvýšiť svoje jednotkové zisky napriek rastúcim cenám energie. Z analýzy ECB vyplýva, že zisky boli kľúčovým prispievateľom k celkovej domácej inflácii, keďže podniky preniesli vyššie náklady a chránili a rozširovali rozpätia zisku. Intervencie na trhu v odvetví energetiky by tiež mohli obmedziť cenovú dynamiku. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V súčasnosti je rast cien hlavne výsledkom ponuky. Tento trend nepriaznivo ovplyvňuje konkurencieschopnosť v štátoch eurozóny. Vedie to k zvyšovaniu nákladov a vyvoláva tlak na zvyšovanie miezd a platov v období nastúpeného poklesu hospodárskeho rastu. V prípade, ak by tento nepriaznivý trend ďalej pokračoval, mohlo by to viesť k potenciálnej stagflácii (hoci v súčasnosti stagflácia nie je prítomná v štátoch eurozóny ako celku). Historicky bola stagflácia zaznamenaná pred takmer 40 rokmi. Nie je vylúčené, že ak budú pokračovať systémové šoky z vonkajšieho prostredia, môžu viest aj k nežiaducej stagflácii. Na druhej strane EHSV poukazuje na možné nepriaznivé vplyvy na dopyt, ak budú osoby s nízkym a stredným príjmom zasiahnuté skutočnými stratami miezd. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pre rok 2021 bol charakteristický relatívne veľmi priaznivý trend hospodárskeho rastu v členských štátoch eurozóny, pričom sa neočakávalo veľmi prudké spomalenie investičných a obchodných tokov v dôsledku vysokej miery ekonomickej neistoty. Svetová vírusová kríza môže viesť k prehĺbeniu rozdielov v tempách hospodárskeho rastu vo vnútri štátov eurozóny, ak sa neprijmú a nebudú implementované štrukturálne reformy. Tento divergentný trend môže významnou mierou ovplyvniť konvergenčnú trajektóriu a prehĺbiť tento nastúpený nepriaznivý trend v rámci členských štátov eurozóny. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Z krátkodobého hľadiska výhľad potenciálneho rastu investícií nie je povzbudivý. Prijaté nástroje (Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti) na post-kovidový vývoj začali byť do istej miery utlmené sprevádzanou investičnou neistotou ako dôsledok vojny na Ukrajine. Preto je dôležité, aby sa jednotlivé ekonomiky stali odolné voči pokračujúcemu prerušeniu obchodných a investičných tokov a pretrvávajúcej neistote globálnej ekonomiky, ale najmä vysokej miere neistoty v členských štátoch eurozóny. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Spomalenie hospodárskeho rastu je výsledkom aj výrazného zvýšenia cien energií pre domácnosti. Niektoré členské štáty proti cenovému rastu prijali opatrenia vo forme dotácií, zmeny v DPH, vrátane dodatočných sociálnych príspevkov, sociálnych taríf na energie pre domácnosti s najnižšími príjmami. V tomto kontexte vzniká aj potreba prehodnotenia efektívneho využívania energie v domácnostiach a zmena návykov pri jej spotrebe. Zvýšené ceny energie vedú k postupnému vytláčaniu ostatných položiek zo spotrebného koša, pri ktorých je následne zaznamenaný pokles dopytu. Okrem toho zvýšenie cien energií pre domácnosti vedie k zmene štruktúry spotreby domácností a výraznému poklesu spotreby určitých položiek v rámci spotrebného koša. Energia je však základným statkom a možno ju obmedziť len v obmedzenej miere, čo znamená, že týmto prudkým zvýšením cien budú trpieť najmä chudobnejšie domácnosti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ochorenie COVID-19 malo veľmi negatívny vplyv na vývoj verejných financií v členských štátoch eurozóny. V boji s kovidovou krízou bola aktivovaná všeobecná úniková doložka v Pakte Stability a rastu v marci 2020. Okrem toho bol vytvorený dočasný rámec štátnej pomoci, ktorý umožnil vo veľkom rozsahu využiť fiškálne stimuly na podporu podnikateľského sektora, ale tiež na zabezpečenie stability v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Fiškálna reakcia a pokles produkcie viedli k výraznému zvýšeniu pomeru verejného dlhu, najmä v niektorých členských štátoch s vysokým dlhom. Mimoriadne dôležité je pokračovať v zabezpečovaní udržateľnosti verejného dlhu prostredníctvom jeho postupného znižovania. Vzhľadom na to, že ceny energií zostanú v strednodobom horizonte naďalej na vysokej úrovni, bude potrebné preskúmať trhové mechanizmy a mechanizmy tvorby cien spolu s ďalšími opatreniami fiškálnej podpory s cieľom podporiť domácnosti a podniky, ktoré sú osobitne zasiahnuté nárastom cien energie. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Zvýšenie výdavkov na zaistenie bezpečnosti a iných kritických priorít môže viesť k dočasne prechodnému zníženiu ekonomického postavenia štátov eurozóny v rámci svetovej ekonomiky. V tomto kontexte stoja členské štáty eurozóny pred veľkou výzvou, ako pomocou celého dostupného arzenálu nástrojov v kombinácii s účinnými jednotlivými politikami vrátane využitia diplomatických nástrojov, zabezpečiť orientáciu na dosiahnutie udržateľného hospodárskeho rastu a zachovanie podielu ekonomiky eurozóny v porovnaní s ostatnými svetovými konkurentmi. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | V poslednom období bolo možné sledovať v dôsledku nepriaznivého geopolitického vývoja pokles výmenného kurzu EUR voči USD, ktorý začal v máji 2021. Uvedené znehodnotenie (depreciation) eura, druhej najväčšej rezervnej meny, je predovšetkým výsledkom rozdielneho výkonu menových politík Európskej centrálnej banky a Federálneho rezervného systému (Federal Reserve System – FED). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Na základe vyššie uvedených analýz Európska komisia predložila svoj ekonomický výhľad (v júli 2022), ktorý je determinovaný predovšetkým vývojom udalostí na Ukrajine. Tento výhľad predpokladá, že hospodársky rast v tomto roku v štátoch Európskej únie dosiahne úroveň 2,7 % a v štátoch eurozóny 2,6 %. Podľa prognóz EK sa očakáva, že hospodársky rast dosiahne v štátoch EÚ 1,5 % a v štátoch eurozóny 1,4 %. Predpokladá sa, že priemerná miera inflácie v štátoch EÚ dosiahne 7,6 % a v štátoch eurozóny 7,6 % v tomto roku. Na budúci rok sa očakáva pokles inflácie v štátoch EU na úrovni 4,6 % a v štátoch eurozóny 4 %. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV zdôrazňuje, že krátkodobý, ale aj strednodobý hospodársky vývoj štátov eurozóny je a môže byť výraznou mierou ovplyvňovaný dôsledkami ruskej invázie na Ukrajine. Tento nepriaznivý vývoj má systémový charakter a nie je porovnateľný v povojnovej histórii. Preto je veľmi ťažké ho konfrontovať s inými šokmi, ktoré historicky negatívne ovplyvnili ekonomický vývoj v štátoch eurozóny. V každom prípade možno hovoriť o veľmi vysokej miere neistoty, ktorá sťažuje podmienky pri koncipovaní výhľadu ďalšieho vývoja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zdôrazňuje, že vývoj základných makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov v štátoch eurozóny nie je povzbudivý. Miera neistoty je mimoriadne vysoká. Predovšetkým existuje celý rad neznámych premenných, ktoré môžu ovplyvniť už aj teraz mimoriadne vysokú mieru neistoty, hlavne geopolitickú a ekonomickú. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV považuje vývoj miery inflácie za vysoké riziko pre ďalší sociálno-ekonomický vývoj v štátoch eurozóny. Súčasné inflačné riziko súvisí predovšetkým s ponukou a narušením hodnotových reťazcov. Vývoj udalostí na Ukrajine hlavne v oblasti energetických vstupov, vrátane vývoja cien komodít, spolu s opatreniami na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 viedol k zmene vývoja na strane ponuky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dnešná dynamika inflácie si však vyžaduje rozsiahle využívanie súboru nástrojov ECB na dosiahnutie cenovej stability pomocou akomodačnej menovej politiky ECB by mala pri normalizácii menovej politiky postupovať obozretne. Okrem toho sa očakáva, že menová politika bude naďalej podporovať hospodársku politiku v členských krajinách eurozóny. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV zdôrazňuje, že inflačné riziko nie je v členských štátoch pod kontrolou, pričom pokusy o jeho elimináciu sú len čiastočné. Vzhľadom na pokračujúci veľmi nepriaznivý vývoj miery inflácie a jej vplyv na domácnosti, vývoj konkurencieschopnosti, EHSV vyzýva všetky kompetentné a zodpovedné inštitúcie, aby prijali a implementovali všetky neodkladné opatrenia orientované na kompenzáciu spôsobenú negatívnym cenovým šokom. Zároveň sa predchádza turbulenciám na trhu so štátnymi dlhopismi v eurozóne (1). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV oceňuje zverejnenie programu REPowerEU. Očakáva, že tento program prispeje k postupnému zníženiu závislosti od energetických vstupov z Ruskej federácie. Okrem toho sa tu ponúka možnosť na postupné odstránenie najväčších nákladových rizík, ktoré výraznou mierou ohrozujú cenovú stabilitu v štátoch eurozóny. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV v prípade REPowerEU očakáva ešte dva významné prínosy: i) REPowerEU by mohol stimulovať výrazný nárast investícií vo vybraných odvetviach a odboroch, a tým naplniť myšlienku, ktorá vznikla pred začiatkom ruskej invázie na Ukrajine. Základnou myšlienkou je, že tento rok bude významný z hľadiska rastu objemu investícií predovšetkým vo vybraných oblastiach verejného záujmu; ii) REPowerEU by mal zároveň v podstatnej miere prispieť k najdôležitejším štrukturálnym zmenám súčasnej generácie, a tým naplniť základné zámery v oblasti zvýšenia konkurencieschopnosti, udržateľnosti a odolnosti ekonomík štátov eurozóny pri napĺňaní hlavných cieľov uvedených v Zelenej dohode. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV pozorne sleduje, ako dochádza k zásadnej realokácií investícií v porovnaní s pôvodnými investičnými zámermi. Možno očakávať, že rast investícií bude nižší v odboroch spojených s energetickou reštrukturalizáciou a realizáciou priorít uvedených v Zelenej dohode pre štáty EÚ. Je otázne, aká bude perspektíva v odvetviach a odboroch, ktoré sa bezprostredne nespájajú. V tomto kontexte bude dôležité, aký bude vývoj malých a stredných podnikov v tradičných sektoroch ekonomiky, ktoré nie sú založené na parametroch strategickej nevyhnutnosti alebo svetovej excelentnosti, pri využití potenciálnych možností v jednotlivých regiónoch. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV veľmi podporuje, aby bola zodpovedajúca pozornosť venovaná nielen v súčasnosti existenčne kriticky významným prioritám, ale tiež rovnomernému plneniu inovačnej výkonnosti jednotlivých regiónov, v štátoch eurozóny a celej EÚ. Podcenenie tohto zámeru môže viesť k prehĺbeniu divergentných tendencií medzi jednotlivými regiónmi v eurozóne a v členských štátoch Európskej únie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV podporuje potenciálne posilnenie konvergenčných tendencií vďaka pôvodne menej vyspelým členským štátom eurozóny, ktoré v dlhodobom horizonte dosahujú vyššie tempo než je priemer za eurozónu. V tomto kontexte je potrebné poukázať na skutočnosť, že v dôsledku ochorenia COVID-19 a súčasnej vojny na Ukrajine môže dôjsť k prehlbovaniu a divergentnému procesu štátov eurozóny, čo neprispieva k napĺňaniu základných myšlienok uvedených v Maastrichtskej zmluve. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV víta a podporuje prebiehajúcu diskusiu o podobe nového inštitucionálneho rámca pre verejné financie v rámci členských štátov EÚ. V tomto kontexte poukazuje na to, že aktualizácia koncepcie fiškálnych pravidiel Paktu stability a rastu sa stotožňuje predovšetkým s výzvou zosúladenia finančnej udržateľnosti s jasne existujúcou potrebou verejných investícií vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHVS vidí priestor pre vzájomnú koordináciu a prepojenosť jednotlivých druhov politík orientovaných na zabezpečenie udržateľnosti verejného dlhu. Okrem toho vzniká potreba podporiť v odôvodnených prípadoch fiškálne stratégie, ktoré sú v súlade so strednodobým prístupom k fiškálnej korekcii orientovaného na oživenie a odolnosť. Očakáva, že budú dosiahnuté realistické a prakticky uskutočniteľné riešenia, výsledkom ktorých bude prijatie platformy pre verejné financie a ktorá bude neodkladne implementovaná. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vzhľadom na to, že verejné rozpočty sú v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 pod tlakom, musia byť cielené a účinné ďalšie kompenzačné opatrenia na podporu domácností a podnikov pri zvládaní energetickej krízy. EHSV oprávnene vníma a zároveň rešpektuje aktuálne dôvody pre splnenie bezpečnostných, humanitárnych a sociálnych potrieb a ich vplyv na rozpočty jednotlivých štátov eurozóny. V tejto súvislosti EHSV víta rozhodnutie Komisie predĺžiť aktiváciu únikovej doložky Paktu stability a rastu a vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predložila konkrétne návrhy reforiem Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV opakovane deklaruje, že tak ako v minulosti, o to viac v súčasnosti, je potrebné zvýšiť úsilie orientované na posilnenie postavenia eurozóny v medzinárodnom kontexte. V súčasnosti, ekonomiky členských štátov eurozóny čelia novým výzvam spojeným s celkovým bezpečnostným rizikom a štrukturálnymi zmenami. Okrem toho ekonomický a politický vývoj môže ovplyvniť postavenie eura v medzinárodnom menovom a platobnom systéme. Ukončenie ruskej agresie a vojny na Ukrajine, spolu s obnovením územnej celistvosti Ukrajiny môže viesť k oživeniu svetovej ekonomiky, ale tiež k posilneniu postavenia ekonomiky eurozóny vo svetovej ekonomike. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV je presvedčený, že pre zaistenie relatívnej sociálno-ekonomickej stability v členských štátoch eurozóny v súčasnosti pri prevládajúcich vysokých mierach neistoty, geopolitickej aj ekonomickej, spojených s rizikami rastúcej vysokej miery inflácie a narastajúceho verejného dlhu bude dôležitá orientácia na správne nastavenie priorít pri čerpaní prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF). Tento nástroj poskytuje členským štátom EÚ spoločnú emisiu dlhopisov na kapitálových trhoch a doposiaľ sa veľmi osvedčil. EHSV preto veľmi pozitívne hodnotí jeho praktické využitie aj v budúcnosti. V tomto kontexte EHSV vidí priestor na využitie RRF aj po roku 2026. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV zdôrazňuje, že vzhľadom na pokračujúcu inváziu Ruska na Ukrajine môže dôjsť k neželanej recesii, ba dokonca aj k stagflácii v niektorých vybraných štátoch eurozóny. Preto obozretné monitorovanie tohto nepriaznivého vývoja a prijímanie opatrení v predstihu proti tomuto trendu je v súčasnosti viac ako potrebné. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV konštatuje, že vývoj nezamestnanosti a vývoj na trhu práce predstavuje relatívnu stabilitu. Zároveň poukazuje na relatívne veľké rozdiely vo vývoji miery nezamestnanosti v jednotlivých štátoch v porovnaní s obdobím pred rokom 2008. V niektorých členských štátoch eurozóny prevláda štrukturálna nezamestnanosť, ktorá je spojená s nedostatkom kvalifikovanej pracovnej sily. Práve relatívny nedostatok vysoko kvalifikovanej pracovnej sily nevytvára dostatočný priestor pre zvýšenie konkurencieschopnosti vo vybraných odvetviach a odboroch. V tomto kontexte EHSV konštatuje, že existuje doposiaľ dostatočný a zatiaľ nevyužitý priestor pre zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikácie v rámci členských štátov eurozóny a štátov Európskej únie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV s veľkým znepokojením sleduje nepriaznivý vývoj v oblasti nerovnosti a narastajúcej chudoby v členských štátoch eurozóny a v celej EÚ. Nerovnosti sú v najširšom zmysle slova do veľkej miery aj dedičstvom svetovej finančnej krízy. Ochorenie COVID-19 ešte viac prehĺbilo tento nepriaznivý trend. V súčasnosti rast cien energií, potravín postihuje najviac zraniteľné skupiny obyvateľstva, ako aj domácnosti s nízkymi a strednými príjmami. Z tohto dôvodu ESHV naliehavo vyzýva všetky kompetentné inštitúcie, aby vytvorili efektívne fungujúcu sociálnu záchrannú sieť, ktorá bude pamätať na všetkých. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV znovu upozorňuje na možný a nepredvídaný vývoj ďalších mutácií, pandémií a epidémii. Vznik a rýchle šírenie ochorenia COVID-19 odhalilo vysokú nepripravenosť zdravotníctva bojovať s touto pandémiou. Preto je v tomto kontexte viac ako potrebná dôslednejšia príprava, ale hlavne zodpovednejšia politika všetkých kompetentných orgánov a inštitúcií za túto oblasť. EHSV konštatuje, že najväčšia návratnosť z investícií, ako vývoj za posledné dva roky ukázal, je pri investovaní do oblasti zdravotníctva a prevencie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV zdôrazňuje, že podpora poskytovania dodatočnej likvidity od vypuknutia pandémie COVID-19 bola správnym rozhodnutím. Avšak v dôsledku pozastavenia činnosti niektorých vybraných prevádzok bude potrebné zamerať sa v súčasnosti na zabezpečenie solventnosti niektorých podnikov. V kontexte podpory post-pandemického vývoja bude potrebný aj dodatočný objem likvidity. V tomto kontexte EHSV považuje za veľmi dôležité pokračovanie vytvorenia Únie kapitálových trhov a Bankovej únie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV poukazuje na proces fragmentácie svetovej ekonomiky. Invázia ruských vojsk na Ukrajine viedla k fragmentácií v oblasti medzinárodného obchodu, medzinárodného platobného styku, medzinárodných menovo-finančných vzťahov, medzinárodnej prepravy, medzinárodnej vedy a výskumu, svetových hodnotových reťazcov, ako aj v iných oblastiach. Tento proces veľmi negatívne ovplyvnil sociálno-ekonomický vývoj v štátoch eurozóny. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV konštatuje, že súčasná vysoká miera ekonomickej a geoekonomickej neistoty, ktorá je sprevádzaná vysokými rizikami je historicky najzložitejšou počas existencie európskeho integračného procesu. V dôsledku nepredvídateľného ďalšieho sociálno-ekonomického vývoja je veľmi potrebné, aby kompetentné inštitúcie prijali a implementovali celý rad opatrení orientovaných na zníženie a elimináciu šokov z vonkajšieho prostredia na ekonomiku členských štátov eurozóny. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  EHSV preto víta oznámenie ECB z 15. júna 2022, že má v úmysle pracovať na nástroji na boj proti fragmentácii v eurozóne.

1

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/50

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlepšenie mobility pracovnej sily na podporu oživenia hospodárstva

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2023/C 75/08)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 29. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 101/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

29. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

101/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vo viacerých svojich stanoviskách poukázal na význam mobility pracovnej sily a poznamenal, že mobilita pracovnej sily v EÚ v priebehu rokov rástla, ale len miernym tempom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že je potrebná podrobnejšia analýza dôvodov (iných než sú obmedzenia zapríčinené pandémiou), prečo sa počet osôb sťahujúcich sa z krajín EÚ v produktívnom veku zvyšuje s menším percentuálnym nárastom než v predchádzajúcich rokoch. Zároveň žiada, aby sa vypracovala štúdia s cieľom určiť hospodárske náklady súčasného stavu trhu práce. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča účinnejšie národné opatrenia s dôrazom na aktívnu politiku zamestnanosti, ako sú dávky podmienené výkonom práce pre pracovníkov z EÚ a tretích krajín. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby do ukazovateľov európskeho semestra zahrnula časť s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, aby sa monitorovali politiky členských štátov, ktoré rôznymi spôsobmi obmedzujú mobilitu pracovníkov v EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala negatívny vývoj v súvislosti s mobilitou pracovnej sily, a to najmä únik mozgov v niektorých sektoroch a regiónoch. Zároveň musia opatrenia proti úniku mozgov sprevádzať opatrenia proti sociálnemu dampingu a vzostupná sociálna a hospodárska konvergencia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV tiež odporúča, aby členské štáty ďalej zlepšovali svoje príslušné portály a uvádzali minimálne pracovné podmienky požadované v ich právnych predpisoch s cieľom zabrániť zneužívaniu. Takisto požaduje, aby sa vyvinulo ďalšie úsilie o zlepšovanie jazykových zručností. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva členské štáty, aby uľahčili mobilitu osôb so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa tiež domnieva, že rodová rovnosť je dôležitým faktorom zlepšovania mobility pracovnej sily v EÚ, ako sa uvádza v stanovisku SOC/731 (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby nepretržite monitorovala koordináciu sociálneho zabezpečenia a zabezpečila spoločné riešenia novovznikajúcich situácií, ako je telepráca zo zahraničia. Okrem toho žiada vynaložiť väčšie úsilie o vytvorenie európskeho čísla sociálneho zabezpečenia ako možnosti na prekonanie prekážok v prístupe k sociálnemu zabezpečeniu v cezhraničných situáciách. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV konštatuje, že na to, aby si podniky zachovali svoju konkurenčnú výhodu a prilákali kvalifikovaných pracovníkov, sú nevyhnutné dobré pracovné podmienky a podmienky zamestnávania, ako aj aspekty kvalitného života, ako je dostupnosť dobrých škôl a rekreačných zariadení. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV tiež poznamenáva, že pandémia COVID-19 jednoznačne zväčšila príležitosti na teleprácu. Stále viac pracovníkov má záujem krátkodobo alebo dočasne pracovať na diaľku zo zahraničia. EHSV sa teší na nadchádzajúce rokovania so sociálnymi partnermi o smernici týkajúcej sa tejto veci. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV požaduje, aby sa vytvorila celoeurópska sieť informačných miest vrátane online služieb, ale aj fyzických a telefonických služieb, s cieľom pomôcť pracovníkom a zamestnancom pri zodpovedaní rôznych otázok, napríklad v súvislosti s bankovými alebo poisťovacími službami. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV napokon zdôrazňuje význam prebiehajúcich štatistických analýz tokov mobility pracovnej sily, ktoré majú pomôcť pri riešení nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhoch práce v EÚ a posúdiť vplyv udalostí, ako je vojna na Ukrajine a pohyb osôb v produktívnom veku v rámci členských štátov EÚ a medzi nimi. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | V čase veľkej hospodárskej neistoty, keď sa hospodárske prognózy revidujú smerom nadol a pravdepodobne sa v eurozóne čoskoro zvýšia úrokové sadzby, aby sa pôsobilo proti vysokej inflácii, by mobilita pracovnej sily v EÚ mohla zohrať kľúčovú úlohu pri oživení hospodárstva a vyhliadkach na rast. Vo všeobecnosti sa uznáva, že sloboda pohybu pracovníkov a voľné poskytovanie služieb prispieva k hospodárskemu rastu a súdržnosti Únie a vytvára pracovné príležitosti na jednotnom trhu. Tento efekt je jasný: nárast mobility s cieľom obsadzovať voľné pracovné miesta zlepšuje rozdeľovanie zdrojov pracovnej sily, zvyšuje hospodársky výkon a blahobyt, a to najmä, ak sú ponúkané pracovné podmienky spravodlivé. Pracovný trh EÚ je založený aj na zásade rovnakého zaobchádzania zakotvenej v článku 45 ZFEÚ a špecifikovanej vo viacerých sekundárnych právnych predpisoch. Celkovo by hospodárstvo EÚ malo z väčšej mobility pracovnej sily profitovať. Jednotlivé členské štáty však môžu očakávať zisky aj straty v závislosti od dlhodobých účinkov smerovania tokov mobility. Z krátkodobého hľadiska by mobilita pracovnej sily bola prospešná pre vysielajúce krajiny vyznačujúce sa štrukturálnou nezamestnanosťou. Čistý účinok pre prijímajúce krajiny však bude vo veľkej miere závisieť okrem iného od pracovných podmienok poskytovaných pracovníkom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV vo viacerých svojich stanoviskách odkazoval na význam mobility pracovnej sily a poukázal na to, že mobilita pracovnej sily v EÚ sa v priebehu rokov zvyšovala, ale len miernym tempom, a z percentuálneho hľadiska stále zaostáva za mobilitou pracovnej sily v USA. Podľa štúdie, ktorú vykonalo Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre regionálnu politiku, dosiahol podiel obyvateľov USA, ktorí sa presťahovali do iného štátu, približne 2,8 % celkového obyvateľstva v produktívnom veku, kým v EÚ predstavuje tento podiel približne 1,2 % (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa štatistických údajov Eurostatu o obyvateľstve za rok 2019 sa do iného členského štátu presťahovalo 13 miliónov občanov EÚ v produktívnom veku (20 – 64 rokov). Počet sťahujúcich sa osôb z krajín EÚ v produktívnom veku však rástol s menším percentuálnym nárastom než v minulých rokoch, pričom k zvýšeniu týchto čísel neprispela ani pandémia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V prieskume EÚ z roku 2019 týkajúcom sa pracovnej sily sa uvádza počet 11,9 milióna sťahujúcich sa osôb z krajín EÚ v produktívnom veku (vymedzených ako občania EÚ, ktorí majú pobyt v inom členskom štáte, než je krajina, ktorej sú občanmi), z ktorých 9,9 milióna boli aktívne sa sťahujúce osoby (vymedzené ako občania EÚ, ktorí si našli zamestnanie v inom členskom štáte bez potreby získania pracovného povolenia). To predstavuje 4,2 % celkovej pracovnej sily vo vtedajších 28 členských štátoch. Odchodom Spojeného kráľovstva z EÚ sa samozrejme obmedzili pracovné príležitosti pre občanov EÚ a hlavnými cieľovými krajinami sú teraz Nemecko, Francúzsko, Taliansko a Španielsko. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rumunsko a Poľsko predstavujú najvýznamnejšie krajiny pôvodu aktívne sa sťahujúcich osôb, pričom hlavnými sektormi hospodárskej činnosti sťahujúcich sa osôb z krajín EÚ je výroba, veľkoobchod a maloobchod. Ďalšími relatívne dôležitými odvetviami sú stavebníctvo a doprava, služby sociálnej a domácej starostlivosti, cestovný ruch a poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Počet cezhraničných pracovníkov v EÚ28 bol 1,5 milióna a aj toto číslo kleslo odchodom Spojeného kráľovstva z EÚ, pričom hlavnými krajinami pobytu cezhraničných pracovníkov sú Francúzsko, Nemecko a Poľsko a k ďalším významným tokom dochádza medzi Slovensko, Maďarskom a Rakúskom. EHSV poznamenáva, že motivácia k mobilite pracovnej sily v EÚ sa rôzni, pričom dôvody závisia od osobnej situácie ľudí vrátane rozdielov v odmeňovaní medzi hostiteľskou krajinou a krajinou trvalého pobytu cezhraničných pracovníkov. Rozhodnutie presťahovať sa do zahraničia za prácou môže v skutočnosti vychádzať z kombinácie viacerých dôvodov vrátane ponuky sezónneho zamestnania v takých odvetviach, ako je poľnohospodárstvo a cestovný ruch. Nedávny pokles kúpnej sily, ktorý má vplyv na občanov v celej EÚ, môže v skutočnosti odrádzať od mobility pracovnej sily, najmä ak majú rastúce ceny vplyv aj na náklady na najaté ubytovanie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V posledných rokoch dochádza k nárastu mobility medzi sťahujúcimi sa osobami s vyšším vzdelaním, pričom do tejto kategórie patrí vyše tretina sťahujúcich sa osôb z krajín EÚ. Naopak podiel nízkokvalifikovaných sťahujúcich sa osôb sa zmenšil o rovnaké percento, ako sa zväčšil podiel sťahujúcich sa osôb s vyšším vzdelaním. Je dôležité poznamenať, že mobilita vysokokvalifikovaných sťahujúcich sa osôb predstavuje významný príspevok k budovaniu vedomostnej ekonomiky. Najvýznamnejšími cieľovými krajinami v EÚ pre vysokokvalifikované sťahujúce sa osoby sú Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Belgicko a Rakúsko. Kým vysokokvalifikované sťahujúce sa osoby pracujú najčastejšie ako odborníci v podnikaní, vo výučbe, vede a v inžinierskych odboroch, zdá sa, že dosť často dochádza k nadmernej kvalifikovanosti. Odhaduje sa, že 55 % vysokokvalifikovaných sťahujúcich sa osôb tvoria ženy. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Podľa demografických projekcií Eurostatu sa očakáva, že priemerný vek občanov EÚ sa bude zvyšovať. Významné je aj očakávanie poklesu obyvateľstva v produktívnom veku ako podielu z celkového obyvateľstva, a to najmä ľudí vo veku 20 až 39 rokov. Naopak budú úmerne rásť staršie vekové skupiny. Tento demografický vývoj bude mať značný vplyv na potenciálny počet sťahujúcich sa osôb z krajín EÚ v nasledujúcich rokoch, keďže ľudia sa s najväčšou pravdepodobnosťou sťahujú na začiatku svojho pracovného života a keď zostarnú, je menej pravdepodobné, že sa presťahujú. To dokazuje skutočnosť, že medzi osobami vo veku 20 až 29 rokov a 30 až 39 rokov sú zaznamenané vyššie ročné počty odchodov než u ostatných vekových skupín. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Keďže počet osôb v mladších vekových skupinách klesá aj vo vysielajúcich krajinách, očakáva sa, že to povedie k poklesu počtu sťahujúcich sa pracovníkov v celej EÚ. Tento očakávaný pokles tokov mobility však môže vykompenzovať starnutie obyvateľstva v EÚ so zvýšeným dopytom po špecializovanej zdravotnej a sociálnej starostlivosti, čo si vyžiada zvýšenie náboru mobilných pracovníkov. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Z uvedeného jasne vyplýva, že toky mobility v EÚ zostávajú problémom, ktorý obmedzuje ponuku a spôsobuje nesúlad vo väčšine sektorov vrátane IT a vyspelých priemyselných odvetví. Tejto situácii nepomáha ani pandémia, pri ktorej došlo k obmedzeniu mobility v EÚ opatreniami na obmedzenie pohybu a ďalšími reštriktívnymi opatreniami, ako je uzatvorenie hraníc a zákaz cestovania. Pred pandémiou prevládala mobilita pracovnej sily v smere z východu na západ nad tokmi z juhu na sever a očakáva sa, že s prílevom utečencov z vojnou zmietanej Ukrajiny to tak bude aj naďalej. V každom prípade, čím skôr sa mobilita občanov EÚ vráti na úroveň pred pandémiou, tým lepšie. Počet aktívnych mobilných pracovníkov klesol v rokoch 2019 až 2020 o 4 % (3). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Vzájomné uznávanie diplomov a kvalifikácií je kľúčové pri obsadzovaní voľných pracovných miest v prípadoch, keď pretrváva nedostatok pracovnej sily, a na uľahčenie mobility. Je však potrebné zlepšiť systém uznávania, aby fungoval efektívne a podporoval mobilitu pracovnej sily. Problém vzniká skôr pri vzájomnom uznávaní odborných kvalifikácií než na akademickej alebo profesionálnej úrovni. Vzhľadom na uvedené je dôležité uznať, že pokiaľ ide o akademické a odborné kvalifikácie, existujú rôzne prístupy k ich vzájomnému uznávaniu. Tiež treba mať na pamäti, že podľa článku 166 ZFEÚ musí EÚ plne rešpektovať zodpovednosť členských štátov za obsah a organizáciu odbornej prípravy, ale zároveň podporovať a dopĺňať opatrenia členských štátov. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV je presvedčený, že je potrebná podrobnejšia analýza dôvodov (iných než sú obmedzenia zapríčinené pandémiou), prečo sa počet osôb sťahujúcich sa z krajín EÚ v produktívnom veku zvyšuje s menším percentuálnym nárastom než v predchádzajúcich rokoch. Zároveň vyzýva na vypracovanie štúdie s cieľom určiť hospodárske náklady na súčasný stav trhu práce, ktorý sa vyznačuje roztrieštenosťou kopírujúcou hranice členských štátov, teda „náklady na nejednotný trh práce EÚ“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV odporúča účinnejšie národné politické opatrenia na podporu mobility, a to aj obehovej (investovaním v krajinách pôvodu prostredníctvom výmenných programov a programov vzájomného učenia), s dôrazom na aktívne opatrenia národnej politiky zamestnanosti, ako sú dávky podmienené výkonom práce pre pracovníkov z EÚ a tretích krajín. EHSV sa v tejto súvislosti domnieva, že ak by sa uchádzačom o zamestnanie ponúkala finančná pomoc, napríklad pokrytie nákladov na presťahovanie, aby sa zamestnali v inom členskom štáte či regióne, ešte viac by sa tým povzbudila mobilita. Potrebné je okrem toho ďalšie úsilie o zlepšenie informácií o pracovných miestach v iných krajinách EÚ, ako aj pomoci pri sťahovaní s cieľom poskytnúť logistickú podporu pri sťahovaní do inej krajiny, napr. pri hľadaní ubytovania, registrácii na daňové účely, hľadaní školy pre deti, prípadnej pomoci pri hľadaní zamestnania pre partnerov atď. EHSV odporúča využiť nástroje umelej inteligencie na spoločnom celoeurópskom webovom sídle, v ktorom sú centralizované všetky pracovné ponuky zo všetkých členských štátov EÚ, s cieľom lepšie prepojiť profily a pracovné požiadavky. V rovnakom duchu by sa malo poskytovať viac cielených stimulov, ktoré by nezamestnaných nabádali k tomu, aby sa presťahovali do členských štátov s nízkou mierou nezamestnanosti. Nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily je najnaliehavejším problémom európskych firiem, ako sa uvádza v správe ECB o prieskume prístupu podnikov k financiám (SAFE) z 1. júna 2022. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že trh práce v EÚ zostáva stále roztrieštený. Mobilite pracovnej sily škodí prístup založený na postupných krokoch, ktorý sa doposiaľ prijímal. Je potrebné predísť ďalším nesúvislým politikám, najmä na národnej úrovni. Keďže je potrebné zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s miestnymi aj mobilnými pracovníkmi, EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby do ukazovateľov európskeho semestra zahrnula časť s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, aby monitorovali politiky členských štátov, ktoré rôznymi spôsobmi obmedzujú mobilitu pracovníkov v rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mobilita pracovníkov a odborníkov z EÚ môže rásť iba vtedy, keď sa dosiahne lepšie presadzovanie existujúcich ustanovení, prístup k informáciám a spolupráca medzi členskými štátmi. EHSV sa domnieva, že vo všetkých týchto aspektoch má zásadný význam úloha Európskej komisie. Konštatuje, že jednotlivé členské štáty môžu váhať s prijatím ďalších reforiem jednotného trhu zo strachu, že by mohli spôsobiť krátkodobú stratu pracovných miest, najmä v krajinách, ktoré už zaostávajú, a v krajinách/sektoroch s nízkou produktivitou. K riešeniu tohto problému by teoreticky prispel voľný pohyb pracovnej sily, no z národného hľadiska by to mohlo viesť k strate zdrojov a potenciálnemu úniku mozgov/zručností v medziobdobí. Preto môže byť potrebné, aby Európska komisia preskúmala negatívny vývoj v súvislosti s mobilitou pracovnej sily, a to najmä únik mozgov v niektorých sektoroch a regiónoch. Zároveň musia opatrenia proti úniku mozgov sprevádzať opatrenia proti sociálnemu dampingu a vzostupná sociálna a hospodárska konvergencia. EHSV uznáva, že v hre môže byť viacero premenných vrátane demografického výhľadu a jeho vplyvu na veľkosť a zloženie obyvateľstva v produktívnom veku vo vysielajúcich aj v prijímajúcich krajinách. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Keďže normy vzdelávania a validácie sa musia vždy dodržiavať, EHSV vyzýva členské štáty, aby zmenšili byrokraciu a dodržiavali základnú zásadu rovnakého zaobchádzania. V tejto súvislosti sa považuje za potrebné ďalej zlepšovať mechanizmy vzájomného uznávania a portály pre pracovnú mobilitu. EHSV berie na vedomie významné vylepšenie portálu pracovnej mobility EURES, online platformy Europass a systému Európskej klasifikácie zručností/kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO) a vyzýva členské štáty, aby ďalej zlepšovali svoje príslušné portály a uvádzali minimálne pracovné podmienky požadované v ich právnych predpisoch. Posledné uvedené je obzvlášť dôležité, aby sa zabránilo zneužívaniu, pokiaľ ide o pracovné podmienky mobilných pracovníkov v cezhraničných regiónoch a z tretích krajín. EHSV takisto vyzýva na ďalšie úsilie o zlepšovanie jazykových zručností, pretože nedostatočné jazykové zručnosti predstavujú hlavnú prekážku voľného pohybu v EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV vyzýva členské štáty, aby uľahčili mobilitu osôb so zdravotným postihnutím. Dôležité je preto prijatie spoločného európskeho vymedzenia štatútu osoby so zdravotným postihnutím v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a vzájomné uznávanie tohto štatútu v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že rodová rovnosť je dôležitým faktorom pri posilňovaní mobility pracovnej sily v EÚ, ako sa uvádza v stanovisku SOC/731. Mala by byť súčasťou širšieho záväzku dodržiavať normy demokracie a rovnosti pre všetkých ako prostriedku na zvýšenie mobility pracovnej sily. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV odporúča, aby hostiteľské členské štáty poskytovali osobám pracujúcim v hostiteľskej krajine na začiatku ich kariéry prístup k odbornej príprave, napríklad k jazykovým programom, a ak to bude v neskoršej fáze potrebné, k rekvalifikácii s cieľom vyriešiť nedostatok pracovnej sily v niektorých sektoroch a podporiť digitálnu transformáciu a opatrenia na prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV takisto poznamenáva, že program Erasmus+ by mohol zlepšiť mobilitu pracovnej sily v celej EÚ, a poukazuje na štúdiu vypracovanú v roku 2011, v ktorej sa skúma, ako štúdium v zahraničí ovplyvňuje mobilitu na pracovnom trhu v neskoršom živote, pričom sa skúsenosť s programom Erasmus využila ako nezávislý zdroj variability štúdia v zahraničí (4). Zo štúdie vyplynulo, že štúdium v zahraničí významne zväčšuje pravdepodobnosť práce v zahraničí po získaní akademickej kvalifikácie. U absolventov, ktorí študovali v zahraničí, je približne o 15 percentuálnych bodov pravdepodobnejšie, že po dokončení štúdia budú pracovať v zahraničí. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV víta zlepšenie koordinácie sociálneho zabezpečenia v EÚ, ale s určitým znepokojením si všíma, že mobilní pracovníci, a to najmä cezhraniční pracovníci, majú stále ťažkosti s prístupom k systémom sociálneho zabezpečenia. Preto vyzýva Európsku komisiu, aby nepretržite monitorovala koordináciu sociálneho zabezpečenia a zabezpečila spoločné riešenia novovznikajúcich situácií, ako je telepráca zo zahraničia. Je potrebné neustále zdôrazňovať význam koordinovanej činnosti na úrovni Únie. Členské štáty musia vždy zaručiť sociálne práva mobilných pracovníkov, a to aj v krízových situáciách. Hoci EHSV uznáva existujúce rozdiely v dôchodkových systémoch v rámci EÚ, požaduje taktiež zvýšenie úsilia o lepšiu koordináciu a posilnenie dôchodkových práv mobilných pracovníkov v celej EÚ, a to prípadne prostredníctvom cielených odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. Okrem toho žiada vynaložiť väčšie úsilie o vytvorenie európskeho čísla sociálneho zabezpečenia ako možnosti na prekonanie prekážok v prístupe k sociálnemu zabezpečeniu v cezhraničných situáciách. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | Treba poznamenať, že celoeurópsky osobný dôchodkový produkt (PEPP) (5) má byť obzvlášť lákavý pre samostatne zárobkovo činné osoby a mobilných pracovníkov, ktorí počas celého svojho pracovného života pracujú v rôznych krajinách. Schopnosť zmeniť poskytovateľov PEPP cezhranične nepochybne prispeje k mobilite pracovnej sily, hoci nie je úplne jasné, do akej miery, keďže zatiaľ nie sú k dispozícii žiadne PEPP. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | EHSV pri zavedení PEPP uvítal túto koncepciu ako zásadný krok pri povzbudzovaní občanov EÚ, aby sa primerane pripravili na svoj dôchodkový vek, a ako základný stavebný prvok únie kapitálových trhov (CMU). Takéto produkty sa však zatiaľ neponúkajú, a preto sa EHSV domnieva, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v kontexte akčného plánu únie kapitálových trhov (6) v rámci opatrenia 9 s cieľom stimulovať účasť na zamestnaneckých dôchodkových systémoch. |
| --- | --- |

3.10.2.

| 3.11. | EHSV poznamenáva, že pandémia ochorenia COVID-19 jednoznačne zvýšila príležitosti na teleprácu (7). Stále viac pracovníkov má záujem o krátkodobú alebo dočasnú prácu na diaľku zo zahraničia. EHSV so záujmom očakáva nadchádzajúce rokovania sociálnych partnerov o revízii a aktualizácii autonómnej dohody o práci na diaľku z roku 2002, ktorá sa má predložiť na prijatie vo forme právne záväznej dohody implementovanej prostredníctvom smernice. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV poznamenáva, že na to, aby si podniky zachovali svoju konkurenčnú výhodu a prilákali kvalifikovaných pracovníkov, sú nevyhnutné dobré pracovné podmienky a podmienky zamestnávania, ako aj aspekty kvalitného života, ako je dostupnosť dobrých škôl a zariadení s vysokou a udržateľnou úrovňou. EHSV tiež zdôrazňuje význam prebiehajúcich investícií do formálnej a neformálnej odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania pre podporu prechodu na digitálne a uhlíkovo neutrálne hospodárstvo. V dynamickom a rýchlo sa meniacom prostredí má zásadný význam rýchlo a efektívne sa prispôsobiť meniacim sa potrebám trhu práce a zároveň uznať vplyv nedostatku pracovnej sily na existujúcu pracovnú silu. V tomto smere je dôležitá rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov o digitalizácii, v ktorej sa uvádza, že obe strany sa zaväzujú k zvyšovaniu úrovne zručností alebo rekvalifikácii s cieľom čeliť digitálnym výzvam podnikov. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV zdôrazňuje potrebu digitalizácie postupov v oblasti mobility pracovnej sily a vysielania pracovníkov s cieľom zlepšiť výmenu informácií medzi národnými orgánmi a odstrániť neprimerané prekážky. Takisto to pomôže pri monitorovaní a riadnom presadzovaní pravidiel. EHSV súhlasí s návrhom uvedeným v uznesení Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 s názvom Vplyv pravidiel EÚ na voľný pohyb pracovníkov a služieb: mobilita pracovnej sily v rámci EÚ ako nástroj na zosúladenie potrieb trhu práce a zručností, 2020/2007(INI) (8), v ktorom sa odporúča vytvoriť jednotnú kontaktnú asistenčnú službu pre pracovníkov a budúcich zamestnancov pre uplatniteľné pravidlá EÚ, ktorá by digitálne aj fyzicky fungovala v Európskom orgáne práce (ELA). Ako sa stanovuje v článku 5 nariadenia o ELA, ELA zlepšuje dostupnosť, kvalitu a prístupnosť informácií o mobilite pracovnej sily, a to aj prostredníctvom jednotného webového sídla pre celú EÚ, ktoré slúži ako jednotný portál na prístup k zdrojom informácií a službám na úrovni EÚ a jej členských štátov vo všetkých jazykoch EÚ. ELA by okrem toho mal podporovať členské štáty pri aktualizovaní ich celoštátnych webových sídiel. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV súčasne vyzýva členské štáty, aby digitalizovali verejné služby, predovšetkým príslušné služby sociálneho zabezpečenia, s cieľom uľahčiť mobilitu európskych pracovníkov v EÚ a zároveň zaručili prenosnosť práv a plnenie povinností v súvislosti s mobilitou pracovníkov a odborníkov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV zároveň požaduje, aby sa vytvorila celoeurópska sieť informačných miest vrátane online služieb, ale aj fyzických a telefonických služieb, s cieľom pomôcť pracovníkom a zamestnancom pri riešení otázok v oblastiach, ako sú bankové alebo poisťovacie služby. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV zdôrazňuje význam prebiehajúcich štatistických analýz tokov mobility pracovnej sily, ktoré majú pomôcť pri riešení nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhoch práce v EÚ a posúdiť vplyv udalostí, ako je vojna na Ukrajine a pohyb osôb v produktívnom veku v rámci členských štátov EÚ a medzi nimi. Uznáva že spájanie osôb a pracovných miest na európskej úrovni je oveľa zložitejšie než na národnej či regionálnej úrovni. V každom prípade sa domnieva, že pri poskytovaní informovanej pomoci mobilným pracovníkom majú kľúčovú úlohu poradcovia EURES. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Dôležitý je aj výskum mobility pracovníkov z tretích krajín a ich pracovných podmienok. EHSV je znepokojený výskytom neistých pracovných podmienok pracovníkov z tretích krajín v členských štátoch a žiada dôraznejšie presadzovanie pravidiel. Zároveň konštatuje, že mobilita pracovnej sily z členských štátov EÚ nebude stačiť na doplnenie chýbajúcich zručností. Bude potrebné uľahčiť a zväčšiť aj migráciu pracovnej sily z tretích krajín. EHSV v tejto súvislosti víta nedávny balík o migračnej politike, ale opakuje svoj názor, že je potrebné prijať účinné opatrenia, aby sa nezamestnaným občanom EÚ umožnilo vstúpiť na trh práce. |
| --- | --- |

3.17.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 443, 22.11.2022, s. 63.

1

(2)  https://epc2010.princeton.edu/papers/100976.

2

(3)  Výročná správa o mobilite pracovnej sily v rámci EÚ za rok 2021.

3

(4)  Parey, M. a Waldinger, F.: Studying abroad and the effect on international labour market mobility; evidence from the introduction of Erasmus, 2011.

4

Studying abroad and the effect on international labour market mobility; evidence from the introduction of Erasmus

(5)  Stanovisko EHSV týkajúce sa celoeurópskeho osobného dôchodkového produktu (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 139).

5

(6)  Pozri stanovisko EHSV na tému Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20).

6

Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán

(7)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 13, Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 106.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 137.

8

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlepšenie rovnosti v EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/09)

| Spravodajkyňa: | Özlem YILDIRIM |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Cristian PÎRVULESCU |

Spravodajkyňa:

Özlem YILDIRIM

Spoluspravodajca:

Cristian PÎRVULESCU

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 29. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 140/13/31 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

29. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

140/13/31

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV poukazuje na preambulu Charty základných práv Európskej únie, v ktorej sa uvádza, že Únia je „založená na nedeliteľných a univerzálnych hodnotách ľudskej dôstojnosti, slobody, rovnosti a solidarity“. Zdôrazňuje aj význam jej článku 20, v ktorom je zakotvená zásada rovnosti všetkých osôb pred zákonom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci uplatňovanie zásady rovnosti zakazuje diskrimináciu, EHSV pripomína, že sa zasadzuje aj za koherentné uplatňovanie právnej normy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV dôrazne vyzýva Radu, Európsky parlament a Komisiu, aby pokračovali v zabezpečovaní ochrany pred diskrimináciou v prístupe k tovaru a službám, najmä prijatím návrhu smernice o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že existuje pevný základ v podobe Charty základných práv Európskej únie a že nástroje na ochranu základných práv sa musia vytvárať jednotným spôsobom v celej Únii. Okrem toho je nevyhnutné zohľadniť všetky interakcie, prostredia a situácie, v ktorých môže dochádzať k diskriminácii. V dôsledku rozdielnej právnej ochrany sa vytvára neprijateľná hierarchizácia práv a celé kategórie osôb zostávajú bez ochrany. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Súčasný európsky systém ochrany spočíva najmä v tom, že obete využívajú súdne prostriedky nápravy a právne možnosti individuálne. Z viacerých štúdií však vyplýva, že nahlasovanie a súdne konania neumožňujú reagovať na štrukturálny, prierezový a systémový rozmer nerovností a že využívanie právnych možností je zo strany obetí zanedbateľné, štatisticky veľmi výnimočné a až na poslednom mieste (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdôrazňuje, že komplexné nerovnosti a diskrimináciu, ktoré spôsobujú spoločenské štruktúry, možno odstrániť len prostredníctvom koherentnej a komplexnej politiky, konkrétnych prostriedkov a dlhodobej angažovanosti. Osveta, zviditeľňovanie a vzdelávanie sú dôležitými nástrojmi, ktoré treba aktivovať vo všetkých zložkách spoločnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že presadzovanie rovnosti a ochrana základných práv sa musia začleniť do širšej sociálnej vízie, kde sa znásobujú a posilňujú nástroje, pomocou ktorých členské štáty a európske inštitúcie poskytujú podporu jednotlivcom a verejným a súkromným subjektom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že Únia musí aktívne podporovať uznávanie všeobecnej zásady rovnosti a pozitívnych povinností spojených so zabezpečením rovnosti príležitostí a že inštitúcie musia preto iniciovať vytvorenie ďalšej generácie opatrení na podporu rovnosti v Európe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV uznáva, že vďaka technologickému vývoju si mnohí občania môžu ľahšie uplatniť svoje práva, upozorňuje však na to, že v skutočnosti to môže viesť k vzniku nových nerovností, a preto je potrebné zasiahnuť s cieľom zabezpečiť monitorovanie ďalšieho vývoja a uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii, sa EHSV zasadzuje za to, aby Únia vypracovala právne predpisy v záujme prijatia noriem na to, aby sa v členských štátoch uľahčilo uplatňovanie kolektívnych žalôb, ktorými sa zlepší prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že Únia musí zaistiť politickým činiteľom, odborom a združeniam bezpečnosť, rovnaké zaobchádzanie a ochranu prostredníctvom orgánov členských štátov v súlade so svojimi hodnotami demokracie, právneho štátu a nediskriminácie z dôvodu politického názoru. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Zlepšiť sa musí aj schopnosť všetkých občianskych subjektov, najmä tých, ktoré sa podieľajú na ochrane ľudských práv, pracovať s dostupnými právnymi nástrojmi a spolupracovať s verejnými inštitúciami. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV poukazuje na preambulu Charty základných práv Európskej únie, v ktorej sa uvádza, že Únia je „založená na nedeliteľných a univerzálnych hodnotách ľudskej dôstojnosti, slobody, rovnosti a solidarity“. Zdôrazňuje aj význam jej článku 20, v ktorom je zakotvená zásada rovnosti všetkých osôb pred zákonom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hoci uplatňovanie zásady rovnosti zakazuje diskrimináciu, EHSV pripomína, že sa zasadzuje aj za koherentné uplatňovanie právnej normy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V Európskej únii sa v súčasnosti uznávajú rôzne formy nerovnosti a ich prierezový rozmer (vrátane rodových, etnických, sociálnych, generačných nerovností atď.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Viac ako 20 rokov po prijatí Amsterdamskej zmluvy všetky európske a vnútroštátne ukazovatele poukazujú na pretrvávajúcu diskrimináciu na základe etnického pôvodu, rasy, pohlavia, sexuálnej orientácie, názorov a presvedčenia, zdravotného postihnutia a veku, zamestnania, prístupu k tovaru, vzdelávaniu, verejným službám a sociálnej ochrane. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Diskriminácia pretrváva najmä v dôsledku zložitých, často kumulovaných procesov, ktoré sú výsledkom integrovaných procesov, ako aj systémov a noriem vytvárajúcich a opakujúcich priamu alebo nepriamu diskrimináciu. Táto spleť príčin nerovností vedie k situáciám, ktoré sú preto systémové a predstavujú skutočné prekážky pri presadzovaní rovnosti (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV prostredníctvom svojich členov, ale aj prostredníctvom činností realizovaných priamo v členských štátoch, taktiež konštatuje, že sa zhoršila celková spoločenská klíma a čoraz viac sa šíri diskriminačné správanie voči zraniteľným osobám. Z tohto hľadiska je jednoznačne potrebné rýchlo a koordinovane zasiahnuť na úrovni štátov aj na európskej úrovni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Okrem toho takmer po dvoch rokoch krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 viaceré agentúry OSN vrátane Medzinárodnej organizácie práce (MOP) (4) zaznamenali znepokojivé známky zhoršenia sociálnych a územných nerovností. Kríza prehĺbila sociálne a hospodárske nerovnosti a výrazne zasiahla európske podniky tým, že oslabila ich schopnosť zachovať a vytvárať pracovné miesta. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V dôsledku toho sú chudobné alebo zraniteľné sociálne skupiny nepochybne zraniteľnejšie voči diskriminácii, ktorá sa navyše spája s ďalšími faktormi zraniteľnosti. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zamerať sa na špecifickú povahu každého takéhoto typu diskriminácie a vypracovať silnú politiku na boj proti akejkoľvek diskriminácii hospodársky a sociálne znevýhodneného obyvateľstva v EÚ. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV zdôrazňuje, že komplexné nerovnosti a diskrimináciu, ktoré spôsobujú spoločenské štruktúry, možno odstrániť len prostredníctvom silnej politiky, konkrétnych prostriedkov a dlhodobej angažovanosti. Je nevyhnutné zintenzívniť a zvýšiť podporu pre vnútroštátne organizácie pre rovnosť a ľudské práva, najmä pokiaľ ide o zlepšenie ich nezávislosti a zvýšenie počtu zamestnancov a pridelených finančných prostriedkov. Osveta, zviditeľňovanie a vzdelávanie sú dôležitými nástrojmi, ktoré treba aktivovať vo všetkých zložkách spoločnosti a verejnej politiky. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV sa domnieva, že presadzovanie rovnosti a ochrana základných práv sa musia začleniť do širšej sociálnej vízie, kde sa znásobujú a posilňujú nástroje, pomocou ktorých členské štáty a európske inštitúcie poskytujú podporu jednotlivcom a verejným a súkromným subjektom. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV opätovne potvrdzuje, že plne podporuje nový Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, a domnieva sa, že existuje mnoho prvkov konvergencie, pokiaľ ide o podporu rovnosti, ochranu základných práv a boj proti diskriminácii (5). V záujme dosiahnutia jeho cieľov by sa mala venovať väčšia pozornosť ich uplatňovaniu v praxi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V nadväznosti na svoje predchádzajúce stanoviská (6) EHSV uznáva úsilie, ktoré EÚ vyvíja v oblasti rovnosti medzi ženami a mužmi, ochrany pred diskrimináciou na základe etnického pôvodu, rasy alebo veku, náboženstva, názoru alebo presvedčenia, ochrany práv LGBTQIA+ osôb, práv osôb so zdravotným postihnutím, ako aj v oblasti integrácie Rómov a presadzovania práv migrantov. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Ako už výbor uviedol, charta má nevyužitý potenciál pre inštitúcie na ochranu ľudských práv, ako aj pre organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Niektoré aspekty treba zlepšiť, aby sa zvýšil jej pozitívny vplyv z hľadiska ochrany, prevencie, podpory, zavádzania a uplatňovania zásady rovnosti (7). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Súčasný európsky systém ochrany spočíva najmä v tom, že obete využívajú súdne prostriedky nápravy a právne možnosti individuálne. Z viacerých štúdií však vyplýva, že nahlasovanie a súdne konania neumožňujú reagovať na štrukturálny, prierezový a systémový rozmer nerovností a že využívanie právnych možností je zo strany obetí zanedbateľné, štatisticky veľmi výnimočné a až na poslednom mieste (8). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | V súčasnosti sa boj proti diskriminácii v oblasti zamestnania obmedzuje na situácie týkajúce sa foriem diskriminácie uvedených v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženské vyznanie alebo viera, postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Okrem toho sa ochrana práva EÚ v oblasti prístupu k tovaru a službám obmedzuje na rasový alebo etnický pôvod a rodovú rovnosť. Žiadna iná forma porušenia rovnosti sa za porušenie rovnosti nepovažuje a ochrana pred diskrimináciou je v prípade každej formy odlišná. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Ochrana pred diskrimináciou sa v súčasnosti v jednotlivých členských štátoch líši. Niektoré z nich poskytujú ochranu v oblasti tovaru a služieb pred všetkými formami diskriminácie uvedenými v článku 19, zatiaľ čo iné chránia aj nad rámec ustanovení tohto článku. V dôsledku toho je ochrana pred diskrimináciou, a teda aj rovnosť, v jednotlivých členských štátoch odlišná. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Práve vo svetle týchto postrehov je potrebné stanoviť ďalšie kroky, ktoré treba podniknúť, aby sa prekročili súčasné obmedzenia z hľadiska uplatňovania mechanizmu účinnej ochrany rovnosti v rámci Európskej únie v záujme inkluzívnosti. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Podpora presadzovania všeobecnej zásady rovnosti v členských štátoch

| 3.1.1. | Súčasná situácia v Európe svedčí o tom, že zásada rovnosti je ambíciou, ktorej naplnenie je do veľkej miery ohrozené. Komisia napríklad sama uvádza, že v čase pandémie COVID-19 bol rovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti v Európe veľkou výzvou (9). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Zatiaľ čo dnes niektoré európske krajiny začleňujú všeobecnú zásadu rovnosti do svojho právneho rámca a zakotvujú právo na rovnaké zaobchádzanie v občianskej spoločnosti, v ekonomických vzťahoch a vo vzťahoch so štátom, iné postihujú len takú diskrimináciu, ktorú výslovne zakazuje zákon, a nestanovujú žiadnu pozitívnu povinnosť uplatňovať zásadu rovnosti (10). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Táto priepasť vytvára značné rozdiely medzi európskymi občanmi a obyvateľmi, pokiaľ ide o rozsah zásady rovnosti, jej ochranu zákonom a požiadavky kladené na jej účinné vykonávanie. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby uznala štrukturálne ťažkosti, ktoré bránia úplnej realizácii zásady rovnosti a ktoré odhalil obmedzený pokrok a veľký rozsah nerovností v dnešnej Európe. Do tohto priebežného hodnotenia by sa mali aktívne zapájať vnútroštátne organizácie na podporu rovnosti a ochranu ľudských práv. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EHSV sa domnieva, že Únia musí bezpodmienečne prijať ambicióznu politiku na presadenie zásady rovnosti a rovnakých príležitostí, ktorá bude zodpovedať hodnotám proklamovaným v Zmluve o Európskej únii a Charte základných práv Európskej únie, a zároveň musí využiť všetky oblastí svojich kompetencií. EHSV preto podporuje novú iniciatívu Európskej komisie založenú na článkoch 157 a 19 zmluvy, ktorá sa zameriava na účinnosť vnútroštátnych orgánov pre rovnosť a na rozvoj ich potenciálu, ich početných úloh a kapacít. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Únia sa musí vybaviť konkrétnymi prostriedkami na to, aby premenila všeobecnú zásadu rovnosti na právnu zásadu, ktorá bude uplatniteľná vo všetkých členských štátoch a umožní poskytnúť ochranu aj v iných prípadoch, ako je nerovnaké zaobchádzanie spojené so siedmimi formami diskriminácie uvedenými v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Využitie štrukturálnych fondov by napríklad bolo jedným z účinných prostriedkov na skutočné zavedenie antidiskriminačných opatrení. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Uznanie všeobecnej zásady rovnakého zaobchádzania, vytvorenie pozitívnych povinností a uznanie ich systémového rozmeru sú prostriedkami na zlepšenie boja proti ekonomickým a sociálnym nerovnostiam. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Boj proti nerovnostiam a diskriminácii, ktoré vznikajú v digitálnej oblasti

| 3.2.1. | EHSV uznáva, že vďaka technologickému vývoju si mnohí občania môžu ľahšie uplatniť svoje práva, upozorňuje však na to, že v skutočnosti to vedie k vzniku nových nerovností v prístupe k právam a službám, ako aj k novej potrebe zasiahnuť s cieľom brániť zásadu rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Digitálna transformácia služieb štátu a prístupu k tovaru a službám (najmä základným službám) viedla k hlbokej zmene vzťahu s používateľmi, keďže sa odbúrali fyzické prekážky, vznikli však nové, digitálne bariéry. Niektorí občania, najmä tí, ktorí sú zraniteľnejší, ocitli sa v ťažkej situácii alebo majú zdravotné postihnutie, ako aj väčšina starších ľudí na európskom území, tak nemajú prístup k určitým právam a službám (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Vzhľadom na tieto nedostatky je nevyhnutné vytvoriť a zaviesť nové verejné politiky na podporu digitálneho začlenenia a stanoviť pre verejných a súkromných prevádzkovateľov pozitívne povinnosti voči používateľom, a to vrátane jednoduchého a bezplatného prístupu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Okrem technických ťažkostí s prístupom a v súvislosti s nástrojmi založenými na algoritmoch (12) a biometrických technológiách (13) EHSV konštatuje, že stojíme pred novými výzvami, pokiaľ ide o porušovanie práv a vznik diskriminácie. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Ako dokazuje činnosť Rady Európy (14) a Agentúry Európskej únie pre základné práva (15), algoritmické rozhodnutia vedú k nástrojom rozhodovania s diskriminačnou zaujatosťou založenou na úsilí o automatizovanú reprodukciu výsledkov. Najdôležitejšími právnymi nástrojmi na zmiernenie rizika diskriminácie založenej na umelej inteligencii sú nediskriminačné právne predpisy a právne predpisy o ochrane údajov. Ak by sa tieto právne nástroje účinne presadzovali, mohli by pomôcť v boji proti nezákonnej diskriminácii. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EHSV sa domnieva, že kontrola týchto účinkov si vyžaduje zavedenie silnej verejnej politiky, ktorá sa bude uplatňovať na celý európsky vnútorný trh, ako aj na mimoeurópske hospodárske subjekty, čím sa v nadväznosti na právne predpisy o digitálnych službách, ktoré sú momentálne vo fáze schvaľovania, uloží zavedenie kontrolných postupov z hľadiska automatického rozhodovania, overovania údajov, hodnotenia, posúdení vplyvu a nápravy pri vývoji a zavádzaní týchto technológií. Prijatie smernice o digitálnych službách môže takisto pomôcť nájsť riešenia. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Rozvoj ochrany rovnakého zaobchádzania a boja proti diskriminácii v pracovnom živote

| 3.3.1. | EHSV zdôrazňuje, že pre integráciu a naplnenie prísľubu rovnosti pre všetkých má rozhodujúci význam zamestnanie. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Napriek historickému záväzku Európskej únie k rovnosti žien v zamestnaní nám súčasná situácia pripomína, že dôsledky kríz (hospodárskych, zdravotných alebo sociálnych) tradične ako prvé pociťujú ženy. Rovnosť medzi mužmi a ženami v zamestnaní zostáva jednou z hlavných výziev, ktorým čelia európske krajiny. V dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 miera zamestnanosti žien vo všetkých vekových kategóriách a všetkých profesijných skupinách klesla, a to celkovo na 61,8 % (16). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Tieto rodové nerovnosti sa pridávajú k ďalším formám nerovnosti. Z prieskumu, ktorý uskutočnil Eurostat v roku 2019, vyplýva, že 68 % ľudí so zdravotným postihnutím bolo ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením v porovnaní s 28,4 % celkovej populácie (17). 21 % ľudí, ktorí sa považujú za LGBT osoby, sa cítilo diskriminovaných v práci, rovnako ako 25 % ľudí maghrebského, afrického alebo rómskeho pôvodu (18). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Z prieskumu Eurobarometra o diskriminácii z roku 2020 vyplýva, že 59 % Európanov sa domnieva, že hlavnou príčinou diskriminácie je etnický pôvod alebo farba pleti, a zo štúdií vyplýva, že diskriminácia je obzvlášť markantná, pokiaľ ide o zamestnanie, kde má značný dosah na rovnosť príležitostí a sociálne začlenenie. Mali by sa zaviesť účinné metódy na preukázanie tejto diskriminácie pred súdmi, ako je Clercova metóda uznávaná francúzskymi najvyššími súdmi, ktorá umožňuje porovnávať kariérny rozvoj osôb zamestnaných na rovnakej úrovni (19). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Európska politika v oblasti boja proti diskriminácii v zamestnaní sa v súčasnosti obmedzuje na právny rámec, ktorý umožňuje predkladať prípady diskriminácie súdom, pričom ťažké bremeno boja proti diskriminácii musí niesť potenciálna obeť, ktorá musí podať jednu alebo viacero žalôb proti svojmu zamestnávateľovi, poskytovateľovi služieb alebo štátu. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Komisia už dlho uznáva, že diskriminácia je výsledkom kolektívnych javov. Pre obete sú súdne spory v jednotlivých prípadoch veľmi ťažké. Jav nepodávania žalôb vo veciach diskriminácie je zdokumentovaný a rozsiahly (20). Diskriminácia v zamestnaní je predmetom malého počtu súdnych konaní a žaloby z dôvodu diskriminácie v prístupe k tovaru a službám sa takmer vôbec nepodávajú Mohli by sa posilniť mimosúdne mechanizmy a postupy na presadzovanie rovnosti, ako aj podpora právnej činnosti pro bono a súdnych sporov vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii, sa EHSV zasadzuje za to, aby Únia vypracovala právne predpisy v záujme prijatia procesných nástrojov na to, aby sa v členských štátoch uľahčil prístup k právam, napríklad prostredníctvom využívania mechanizmu kolektívnych žalôb, ktorými sa zlepší prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Okrem toho, ak má Európska únia v úmysle účinne bojovať proti diskriminácii na pracovisku, súdne spory nemôžu byť jedinou metódou zásahu proti kolektívnej a systémovej diskriminácii. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Európska únia musí rozšíriť rozsah svojich zásahov proti diskriminácii nad rámec súdnych opravných prostriedkov tým, že nariadi zavedenie preventívnych nástrojov, ktoré umožnia konať skôr, ako vzniknú nerovnosti, napraviť postupy a predchádzať diskriminácii. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | EHSV sa domnieva, že na ochranu pred diskrimináciou vo všetkých formách uvedených v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa musia uplatňovať porovnateľné politiky. Vyzýva preto Komisiu, aby:






  i. | sa zaviazala, že bude účinne presadzovať prijaté opatrenia alebo prijme nové opatrenia na podporu rovnosti v zamestnaní a zabezpečenie skutočného uplatňovania platných právnych predpisov v rámci svojej politiky zamestnanosti a antidiskriminačnej politiky; |
| --- | --- | --- |

3.3.10.

i.

sa zaviazala, že bude účinne presadzovať prijaté opatrenia alebo prijme nové opatrenia na podporu rovnosti v zamestnaní a zabezpečenie skutočného uplatňovania platných právnych predpisov v rámci svojej politiky zamestnanosti a antidiskriminačnej politiky;

| ii. | presadila prijatie opatrení, ktorými sa analýza diskriminácie na pracovisku stane všeobecne rozšírenou praxou, a podporovala povinnosti zamestnávateľov v oblasti hodnotenia, podávania správ a monitorovania; |
| --- | --- |

ii.

presadila prijatie opatrení, ktorými sa analýza diskriminácie na pracovisku stane všeobecne rozšírenou praxou, a podporovala povinnosti zamestnávateľov v oblasti hodnotenia, podávania správ a monitorovania;

| iii. | pomáhala podnikom rozvíjať antidiskriminačné a inkluzívne postupy. |
| --- | --- |

iii.

pomáhala podnikom rozvíjať antidiskriminačné a inkluzívne postupy.

3.4.   Rozšírenie a zjednotenie rozsahu ochrany pred diskrimináciou v rámci Únie

| 3.4.1. | EHSV dôrazne vyzýva Európsku úniu, aby pokračovala v zabezpečovaní ochrany pred diskrimináciou v prístupe k tovaru a službám, najmä prijatím návrhu smernice o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV poznamenáva, že ochrana pred diskrimináciou v prístupe k tovaru a službám v súčasnej podobe vedie k hierarchii ochrany podľa foriem diskriminácie, a preto vzniká situácia nerovnakej ochrany osôb, ktorých sa tieto formy diskriminácie týkajú. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Keďže zásada nediskriminácie je pilierom ochrany základných práv v rámci Únie, kým je pozastavené prijatie návrhu smernice, Európska únia nesplní svoje poslanie v oblasti rovnakého požívania práv v európskom verejnom priestore. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV žiada Radu, Parlament a Komisiu, aby zabezpečili prijatie tohto návrhu smernice v znení zahŕňajúcom jeho všeobecné návrhy na zlepšenie možností prístupu k právam a opravným prostriedkom vrátane nástrojov, ktoré uľahčia prístup k právam prijatím postupov kolektívnej žaloby s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a uznanie právomocí vnútroštátnych orgánov na boj proti diskriminácii. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EÚ by mala ďalej zintenzívniť svoje úsilie a spoluprácu v praxi a zabezpečiť, aby sa dôstojnosť a základné práva LGBTQIA+ osôb rešpektovali bez výnimky, aby tieto osoby neboli nikde prenasledované a aby sa posilnila ich účasť na verejnom živote. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že Únia musí aktívne presadzovať uznanie všeobecnej zásady rovnakých príležitostí a pozitívnych povinností v tejto súvislosti. Inštitúcie EÚ musia podporovať aj vnútroštátne organizácie pre otázky rovnosti a pre ľudské práva prostredníctvom prijatia záväzných noriem, aby mohli naplno využiť svoj potenciál a zabezpečiť účinné uplatňovanie existujúcich právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.5.

3.6.   Obnova ochrany pred politickou, odborovou a občianskou diskrimináciou

| 3.6.1. | EHSV konštatuje, že v posledných rokoch v celej Európe môžu politickí aktivisti, odboroví aktivisti (alebo členovia zamestnaneckých združení), ako aj občianski aktivisti naraziť na ťažkosti pri uplatňovaní svojej slobody prejavu a konania, napríklad keď si chcú uplatniť právo demonštrovať, aby mohli vyjadriť svoje požiadavky alebo rokovať. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EHSV sa domnieva, že Európska únia a členské štáty musia v súlade so svojimi právnymi predpismi a platnými medzinárodnými nástrojmi účinným spôsobom zaistiť politickým činiteľom, sociálnym partnerom a združeniam bezpečnosť, rovnaké zaobchádzanie a ochranu prostredníctvom orgánov členských štátov v súlade so svojimi hodnotami demokracie, právneho štátu a nediskriminácie na základe politického názoru. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Všetky členské štáty ratifikovali dohovor MOP C087 o slobode združovania a o ochrane práva na združovanie a dohovor MOP C098 o práve na združovanie a kolektívne vyjednávanie. Dodržiavať a podporovať sa musí aj sloboda združovania a právo na združovanie. Dôležité je, aby sa na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ konali diskusie o spôsobe, ako zabezpečiť, aby pracovníci mohli mať prístup k zastúpeniu odbormi a mohli vykonávať právo na združovanie a právo uskutočniť kolektívnu akciu (21). EHSV so zreteľom na medzinárodne uznávané normy MOP dôrazne vyzýva členské štáty a Komisiu, aby v súlade so svojimi právnymi predpismi, systémami pracovnoprávnych vzťahov a platnými medzinárodnými nástrojmi zabezpečili účinnú ochranu slobody združovania a práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať. |
| --- | --- |

3.6.3.

3.7.   Efektívne vnútroštátne inštitúcie na podporu rovnosti, ochranu základných práv a boj proti diskriminácii

| 3.7.1. | S uplatňovaním európskych a vnútroštátnych predpisov v tejto oblasti sú príliš často spojené značné obmedzenia súvisiace s právnymi, inštitucionálnymi, organizačnými a finančnými aspektmi, ktoré sú pre každý členský štát špecifické. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Výbor sa domnieva, že by sa mali zaviesť konkrétne plány vrátane finančnej podpory na zlepšenie kapacity príslušných vnútroštátnych inštitúcií. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Výbor vyzýva Komisiu, aby navrhla program pomoci vnútroštátnym inštitúciám, ktoré pôsobia v oblasti ľudských práv, s cieľom zlepšiť, posilniť a racionalizovať ich kapacity (tvorba, akreditácia a súlad s medzinárodnými normami), ktorého súčasťou bude zvyšovanie povedomia, prehlbovanie vedomostí a reagovanie na osobitné potreby všetkých skupín. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Zlepšiť sa musí aj schopnosť všetkých občianskych subjektov, najmä tých, ktoré sa podieľajú na ochrane ľudských práv, pracovať s dostupnými právnymi nástrojmi a spolupracovať s verejnými inštitúciami. Je nevyhnutné zaistiť lepšiu podporu sociálnym subjektom a organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré zabezpečujú obetiam diskriminácie prístup k právu. Podpora, ktorá sa im poskytuje, môže mať formu odbornej prípravy, zvyšovania povedomia, prenosu vedomostí a osvedčených postupov, finančnej a organizačnej podpory, ako aj ochrany pred útokmi a očierňujúcimi kampaňami. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Výbor opakuje, ako už odporúčal v minulosti, že je potrebné vytvoriť účinný a prístupný mechanizmus na identifikáciu a oznamovanie fyzického a slovného napádania, zastrašovania a obťažovania, ku ktorému dochádza okrem iného prostredníctvom zneužívania súdnych sporov, ako aj formou nenávistných prejavov voči organizáciám občianskej spoločnosti vrátane tých, ktoré chránia ľudské práva (22). Keď sa tieto útoky dejú v digitálnej sfére, musia byť rýchlo identifikované a príslušné príspevky vymazané. |
| --- | --- |

3.7.5.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426.

1

(2)  Agentúra Európskej únie pre základné práva, Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti, apríl 2021 (úplné znenie správy nie je dostupné v slovenskom jazyku).

2

Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti

(3)  Mulder, J., Indirect sex discrimination in employment (Nepriama diskriminácia na základe pohlavia v oblasti zamestnanosti), Európska sieť právnych expertov v oblasti rodovej rovnosti a nediskriminácie, Európska komisia, 2020.

3

Indirect sex discrimination in employment

(4)  Pozri 8. správu MOP o dôsledkoch prebiehajúcej krízy pre svet práce COVID-19: ILO Monitor – 8th edition, 27. októbra 2021.

4

COVID-19: ILO Monitor – 8th edition

(5)  Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (SOC/679) (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 38).

5

(6)  Pozri najmä tieto stanoviská: Situácia žien so zdravotným postihnutím (SOC/579) (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 20); Situácia rómskych žien (SOC/585) (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 20); Príprava programu EÚ v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2020 – 2030 (SOC/616) (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 41); Riadenie rozmanitosti v členských štátoch EÚ (SOC/642) (Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 7); Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (SOC/667) (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 128); Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 (SOC/668): (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 134); Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (SOC/680) (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 50); a Nový strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov.

6

Situácia žien so zdravotným postihnutím

Situácia rómskych žien

Príprava programu EÚ v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2020 – 2030

Riadenie rozmanitosti v členských štátoch EÚ

Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025

Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027

Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030

Nový strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov

(7)  Stanovisko na tému Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ (SOC/671) (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 50).

7

Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ

(8)  Agentúra Európskej únie pre základné práva, Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti (už citované).

8

Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti

(9)  Európska komisia, Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ [C(2009) 567 v konečnom znení].

9

Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ

(10)  Crowley, N., Making Europe More Equal: A legal duty?, Equinet, 2016.

10

Making Europe More Equal: A legal duty?

(11)  Francúzsky ombudsman, Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics (Digitalizácia a nerovnosti v prístupe k verejným službám), 2019; Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on? (Digitalizácia verejných služieb: o tri roky neskôr, ako na tom sme?), 2022.

11

Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics

Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on?

(12)  Gerards, J. Xenidis, R., Algorithmic discrimination in Europe (Algoritmická diskriminácia v Európe), Európska sieť právnych expertov v oblasti rodovej rovnosti a nediskriminácie, Európska komisia, 2020.

12

Algorithmic discrimination in Europe

(13)  Francúzsky ombudsman, Technologies biométriques: L’impératif respect des droits fondamentaux (Biometrické technológie: nutné dodržiavanie základných práv), 2021.

13

Technologies biométriques: L’impératif respect des droits fondamentaux

(14)  Rada Európy, ECRI, Zuiderveen Borgesius, Frederik, Discrimination, intelligence artificielle et décisions algorithmiques (Diskriminácia, umelá inteligencia a algoritmické rozhodnutia), 2018.

14

Discrimination, intelligence artificielle et décisions algorithmiques

(15)  Agentúra Európskej únie pre základné práva, Správne zvládnutá budúcnosť: Umelá inteligencia a základné práva, 2021.

15

Správne zvládnutá budúcnosť: Umelá inteligencia a základné práva

(16)  Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE), Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic (Rodová rovnosť a sociálno-hospodárske dôsledky pandémie ochorenia COVID-19).

16

Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

(17)  Eurostat, Income inequalities (Mzdové nerovnosti), 2019.

17

Income inequalities

(18)  Agentúra Európskej únie pre základné práva, Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti (už citované).

18

Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti

(19)  Chappe, V.A., La preuve par comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination (Dôkaz porovnaním: panelová metóda a antidiskriminačné právo), Sociologies pratiques, 2011/2 č. 23, s. 45 až 55; Rámcové rozhodnutie ombudsmana č. 2022-139 z 31. augusta 2022; Kasačný súd: Cass. soc.10/07/1998 č. 90-41231; Cass. soc. 04/07/2000 č. 98-43285; Cass. soc. 28/06/2006, č. 04-46419.

19

La preuve par comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination

(20)  Agentúra Európskej únie pre základné práva, Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti (už citované).

20

Rovnosť v EÚ 20 rokov od začatia vykonávania smerníc o rovnosti

(21)  Pozri aj stanovisko na tému Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe (SOC/632), bod 4.5.3 a bod 4.5.6 (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159).

21

Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe

(22)  Stanovisko na tému Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ (SOC/671) (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 50).

22

Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ

---

PRÍLOHA

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 59 ods. 3 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 1

SOC/724 – Zlepšenie rovnosti v EÚ

Bod 3.3.7

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii, sa EHSV
  zasadzuje za to, aby Únia vypracovala
  právne predpisy v záujme prijatia procesných nástrojov na to, aby sa v 
  členských štátoch
  uľahčil prístup k právam, napríklad prostredníctvom využívania mechanizmu kolektívnych žalôb, ktorými sa
  zlepší
  prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie. | S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii, EHSV
  nabáda členské štáty, aby zvážili a, ak je to potrebné, zaviedli opatrenia, ktoré zaistia a podporia prístup k spravodlivosti. Mohlo by to zahŕňať
  právne predpisy v záujme prijatia procesných nástrojov na to, aby sa v 
  príslušnom členskom štáte
  uľahčil prístup k právam, napríklad prostredníctvom využívania mechanizmu kolektívnych žalôb, ktorými sa
  môže zlepšiť
  prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii, sa EHSV
  zasadzuje za to, aby Únia vypracovala
  právne predpisy v záujme prijatia procesných nástrojov na to, aby sa v 
  členských štátoch
  uľahčil prístup k právam, napríklad prostredníctvom využívania mechanizmu kolektívnych žalôb, ktorými sa
  zlepší
  prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie.

S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii, EHSV
  nabáda členské štáty, aby zvážili a, ak je to potrebné, zaviedli opatrenia, ktoré zaistia a podporia prístup k spravodlivosti. Mohlo by to zahŕňať
  právne predpisy v záujme prijatia procesných nástrojov na to, aby sa v 
  príslušnom členskom štáte
  uľahčil prístup k právam, napríklad prostredníctvom využívania mechanizmu kolektívnych žalôb, ktorými sa
  môže zlepšiť
  prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie.

Zdôvodnenie

Tri skupiny výboru nedospeli v tejto súvislosti k dohode v rámci študijnej skupiny ani v sekcii SOC. Procesné právo patrí tradične do právomoci členských štátov. Preto by malo byť na členských štátoch, aby rozhodli, či chcú ako nástroj na presadzovanie zásady rovnosti zaviesť na vnútroštátnej úrovni kolektívne žaloby/kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu. Vnútroštátne systémy by sa tak mohli prispôsobiť vnútroštátnej realite. Okrem toho by sa nemalo zabúdať na to, že kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu by sa takisto mohlo zneužiť.

Výsledok hlasovania

| Za: | 59 |
| --- | --- |
| Proti: | 104 |
| Zdržalo sa: | 13 |

Za:

59

Proti:

104

Zdržalo sa:

13

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 2

SOC/724 – Zlepšenie rovnosti v EÚ

Bod 3.3.10

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV sa domnieva, že na ochranu pred diskrimináciou vo všetkých formách uvedených v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa musia uplatňovať porovnateľné politiky. Vyzýva preto Komisiu, aby:






  — | sa zaviazala, že bude účinne presadzovať prijaté opatrenia alebo prijme nové opatrenia na podporu rovnosti v zamestnaní a zabezpečenie skutočného uplatňovania platných právnych predpisov v rámci svojej politiky zamestnanosti a antidiskriminačnej politiky; |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV sa domnieva, že na ochranu pred diskrimináciou vo všetkých formách uvedených v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa musia uplatňovať porovnateľné politiky. Vyzýva preto Komisiu, aby:

—

sa zaviazala, že bude účinne presadzovať prijaté opatrenia alebo prijme nové opatrenia na podporu rovnosti v zamestnaní a zabezpečenie skutočného uplatňovania platných právnych predpisov v rámci svojej politiky zamestnanosti a antidiskriminačnej politiky;

| — | presadila prijatie opatrení,
  ktorými sa analýza
  diskriminácie
  na pracovisku stane všeobecne rozšírenou praxou, a podporovala povinnosti zamestnávateľov v oblasti hodnotenia, podávania správ a monitorovania
  ; |
| --- | --- |

—

presadila prijatie opatrení,
  ktorými sa analýza
  diskriminácie
  na pracovisku stane všeobecne rozšírenou praxou, a podporovala povinnosti zamestnávateľov v oblasti hodnotenia, podávania správ a monitorovania
  ;

| — | pomáhala podnikom rozvíjať antidiskriminačné a inkluzívne postupy. |
| --- | --- |

—

pomáhala podnikom rozvíjať antidiskriminačné a inkluzívne postupy.

EHSV sa domnieva, že na ochranu pred diskrimináciou vo všetkých formách uvedených v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa musia uplatňovať porovnateľné politiky. Vyzýva preto Komisiu, aby:

| — | sa zaviazala, že bude účinne presadzovať prijaté opatrenia alebo prijme nové opatrenia na podporu rovnosti v zamestnaní a zabezpečenie skutočného uplatňovania platných právnych predpisov v rámci svojej politiky zamestnanosti a antidiskriminačnej politiky; |
| --- | --- |

—

sa zaviazala, že bude účinne presadzovať prijaté opatrenia alebo prijme nové opatrenia na podporu rovnosti v zamestnaní a zabezpečenie skutočného uplatňovania platných právnych predpisov v rámci svojej politiky zamestnanosti a antidiskriminačnej politiky;

| — | presadila prijatie opatrení, ktoré
  pomôžu účinne uplatňovať na pracovisku definíciu
  diskriminácie
  , ako je vymedzená v právnych predpisoch EÚ
  , a 
  poskytla usmernenia zamestnávateľom pri povinnom hodnotení, podávaní správ a monitorovaní; |
| --- | --- |

—

presadila prijatie opatrení, ktoré
  pomôžu účinne uplatňovať na pracovisku definíciu
  diskriminácie
  , ako je vymedzená v právnych predpisoch EÚ
  , a 
  poskytla usmernenia zamestnávateľom pri povinnom hodnotení, podávaní správ a monitorovaní;

| — | pomáhala podnikom rozvíjať antidiskriminačné a inkluzívne postupy. |
| --- | --- |

—

pomáhala podnikom rozvíjať antidiskriminačné a inkluzívne postupy.

Zdôvodnenie

Tento bod sa týka vykonávania politík založených na kritériách stanovených v článku 19 ZFEÚ. V bode 3.4.1 (a v bode 1.3) stanoviska sa už uvádza, že „EHSV dôrazne vyzýva Európsku úniu, aby pokračovala v zabezpečovaní ochrany pred diskrimináciou v prístupe k tovaru a službám, najmä prijatím návrhu smernice o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu“. Cieľom pozmeňovacieho návrhu je uviesť, aké opatrenia treba prijať, aby bolo zavádzanie a uplatňovanie antidiskriminačných pravidiel EÚ účinné.

Výsledok hlasovania

| Za: | 67 |
| --- | --- |
| Proti: | 109 |
| Zdržalo sa: | 11 |

Za:

67

Proti:

109

Zdržalo sa:

11

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 3

SOC/724 – Zlepšenie rovnosti v EÚ

Bod 3.4.4

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV žiada Radu, Parlament a Komisiu, aby zabezpečili prijatie tohto návrhu smernice v znení zahŕňajúcom jeho všeobecné návrhy na zlepšenie možností prístupu k právam a opravným prostriedkom
  vrátane nástrojov
  , ktoré uľahčia prístup k právam prijatím postupov kolektívnej žaloby s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a uznanie právomocí vnútroštátnych orgánov na boj proti diskriminácii. | EHSV žiada Radu, Parlament a Komisiu, aby zabezpečili prijatie tohto návrhu smernice v znení zahŕňajúcom jeho všeobecné návrhy na zlepšenie možností prístupu k právam a opravným prostriedkom a 
  aby na členské štáty ponechali rozhodnutie, či zavedú nástroje
  , ktoré uľahčia prístup k právam prijatím postupov kolektívnej žaloby s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a uznanie právomocí vnútroštátnych orgánov na boj proti diskriminácii. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV žiada Radu, Parlament a Komisiu, aby zabezpečili prijatie tohto návrhu smernice v znení zahŕňajúcom jeho všeobecné návrhy na zlepšenie možností prístupu k právam a opravným prostriedkom
  vrátane nástrojov
  , ktoré uľahčia prístup k právam prijatím postupov kolektívnej žaloby s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a uznanie právomocí vnútroštátnych orgánov na boj proti diskriminácii.

EHSV žiada Radu, Parlament a Komisiu, aby zabezpečili prijatie tohto návrhu smernice v znení zahŕňajúcom jeho všeobecné návrhy na zlepšenie možností prístupu k právam a opravným prostriedkom a 
  aby na členské štáty ponechali rozhodnutie, či zavedú nástroje
  , ktoré uľahčia prístup k právam prijatím postupov kolektívnej žaloby s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a uznanie právomocí vnútroštátnych orgánov na boj proti diskriminácii.

Zdôvodnenie

Tri skupiny výboru nedospeli v tejto súvislosti k dohode v rámci študijnej skupiny ani v sekcii SOC. Procesné právo patrí tradične do právomoci členských štátov. Preto by malo byť na členských štátoch, aby rozhodli, či chcú ako nástroj na presadzovanie zásady rovnosti zaviesť na vnútroštátnej úrovni kolektívne žaloby/kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu. Vnútroštátne systémy by sa tak mohli prispôsobiť vnútroštátnej realite. Okrem toho by sa nemalo zabúdať na to, že kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu by sa takisto mohlo zneužiť.

Výsledok hlasovania

| Za: | 60 |
| --- | --- |
| Proti: | 114 |
| Zdržalo sa: | 11 |

Za:

60

Proti:

114

Zdržalo sa:

11

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 4

SOC/724 – Zlepšenie rovnosti v EÚ

Bod 1.10

Zmeniť:

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii,
  sa EHSV zasadzuje za to, aby Únia vypracovala
  právne predpisy v záujme prijatia noriem na to, aby sa v 
  členských štátoch
  uľahčilo uplatňovanie kolektívnych žalôb, ktorými sa zlepší prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie. | EHSV nabáda členské štáty, aby zvážili a, ak je to potrebné, zaviedli vhodné opatrenia s
   cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi,
  alebo zmierniť toto zaťaženie
  , dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť
  zo svojho
  právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii.
  Mohlo by to zahŕňať
  právne predpisy v záujme prijatia noriem na to, aby sa v 
  príslušnom členskom štáte
  uľahčilo uplatňovanie kolektívnych žalôb, ktorými sa zlepší prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie.
  EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby v snahe uľahčiť výmenu osvedčených postupov poskytla informácie o rôznych vnútroštátnych legislatívnych rámcoch v tejto súvislosti. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

S cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi, dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť z právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii,
  sa EHSV zasadzuje za to, aby Únia vypracovala
  právne predpisy v záujme prijatia noriem na to, aby sa v 
  členských štátoch
  uľahčilo uplatňovanie kolektívnych žalôb, ktorými sa zlepší prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie.

EHSV nabáda členské štáty, aby zvážili a, ak je to potrebné, zaviedli vhodné opatrenia s
   cieľom nájsť iný spôsob, než je zaťaženie jednotlivcov spojené so súdnymi spormi,
  alebo zmierniť toto zaťaženie
  , dať opravnému prostriedku silu zodpovedajúcu praktikám, ktoré sa ním postihujú, a urobiť
  zo svojho
  právneho rámca účinnú hrozbu, ktorá umožní právnou reguláciou zamedziť diskriminácii.
  Mohlo by to zahŕňať
  právne predpisy v záujme prijatia noriem na to, aby sa v 
  príslušnom členskom štáte
  uľahčilo uplatňovanie kolektívnych žalôb, ktorými sa zlepší prístup k súdnemu prostriedku nápravy a jeho dosah, s cieľom bojovať proti diskriminácii a brániť rovnaké zaobchádzanie.
  EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby v snahe uľahčiť výmenu osvedčených postupov poskytla informácie o rôznych vnútroštátnych legislatívnych rámcoch v tejto súvislosti.

Zdôvodnenie

Tri skupiny výboru nedospeli v tejto súvislosti k dohode v rámci študijnej skupiny ani v sekcii SOC. Procesné právo patrí tradične do právomoci členských štátov. Preto by malo byť na členských štátoch, aby rozhodli, či chcú ako nástroj na presadzovanie zásady rovnosti zaviesť na vnútroštátnej úrovni kolektívne žaloby/kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu. Vnútroštátne systémy by sa tak mohli prispôsobiť vnútroštátnej realite. Okrem toho by sa nemalo zabúdať na to, že kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu by sa takisto mohlo zneužiť.

Výsledok hlasovania

| Za: | 65 |
| --- | --- |
| Proti: | 113 |
| Zdržalo sa: | 8 |

Za:

65

Proti:

113

Zdržalo sa:

8

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečenie silnej európskej solidarity pre pacientov so zriedkavými chorobami

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/10)

| Spravodajca: | Alain COHEUR |
| --- | --- |

Spravodajca:

Alain COHEUR

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 29. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 171/1/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

24. 2. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

29. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

171/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | V roku 2009 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) prijal stanovisko SOC/330 na tému Návrh odporúčania Rady o európskych činnostiach v oblasti zriedkavých chorôb (1), v ktorom vyjadril svoju podporu, obavy a návrhy s cieľom zvýšiť informovanosť o všetkých potrebách osôb trpiacich zriedkavými chorobami. EHSV vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že viac než desať rokov po prijatí svojho stanoviska musí zopakovať svoju výzvu na komplexný európsky prístup, pri ktorom sa zohľadňujú všetky potreby osôb so zriedkavými chorobami, a vyzýva na európske riešenia na zmiernenie vplyvu zriedkavých chorôb na každodenný, rodinný a pracovný život. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV opätovne dôrazne potvrdzuje svoju podporu pre pacientov so zriedkavými chorobami, ich rodiny a celú komunitu zaoberajúcu sa zriedkavými chorobami, a solidaritu s nimi. Európska únia (EÚ) by sa mohla stať hlavným zástancom práva na zdravotnú starostlivosť pre všetkých v celej Európskej únii a dokázať, že zriedkavý neznamená osamotený. Podporovanie základného výskumu a európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia (EHDS) na základe zásad pre vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opätovne použiteľné údaje (FAIR) je nevyhnutné na rýchlejšiu diagnostiku a liečbu zriedkavých chorôb. EHSV odporúča uznať a plne podporovať odborné znalosti zahrnuté v portáli Orphanet s cieľom posilniť európsky ekosystém údajov týkajúcich sa zdravia v prospech pacientov so zriedkavými chorobami. Sprístupnenie webového sídla portálu Orphanet vo všetkých jazykoch EÚ by predstavovalo veľkú pridanú hodnotu pre pacientov so zriedkavými chorobami a zdravotníckych pracovníkov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV opätovne potvrdzuje zistenia o prevalencii zriedkavých chorôb v EÚ, podobnostiach v rámci postupov pre pacientov so zriedkavými chorobami a výziev v oblasti sociálnej ochrany napriek rôznorodosti alebo množstvu chorôb a rozptýleniu pacientov a odborných znalostí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta zásadu práva na prístup k zdravotnej starostlivosti navrhnutú v rámci Európskeho piliera sociálnych práv, rezolúciu OSN a pozornosť venovanú zriedkavým chorobám v rámci Konferencie o budúcnosti Európskej únie (COFEU) a francúzskeho predsedníctva Rady EÚ v roku 2022, s cieľom zabezpečiť, aby sa situácia pre pacientov so zriedkavými chorobami nezhoršovala v dôsledku nerovností v oblasti zdravia. Výbor zdôrazňuje význam ambicióznej európskej stratégie v oblasti starostlivosti pre poskytovateľov neformálnej starostlivosti o pacientov so zriedkavými chorobami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča, aby sa využil politický impulz a vychádzalo sa z odporúčaní inštitúcií a občianskej spoločnosti, s cieľom vytvoriť komplexný európsky akčný plán v oblasti zriedkavých chorôb s konkrétnymi, merateľnými, dosiahnuteľnými, realistickými a časovo ohraničenými (SMART) cieľmi dosiahnuteľnými do roku 2030, aby sa zabezpečilo, že všetci pacienti so zriedkavými chorobami v EÚ budú mať rovnaké príležitosti na diagnostikovanie, liečbu a celostnú perspektívu tykajúcu sa integrovanej starostlivosti. Cieľom musí byť, aby pacienti dostali diagnózu svojho zriedkavého ochorenia do jedného roka. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV navrhuje rozšíriť mandát Úradu pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA) alebo ho použiť ako vzor na vytvorenie nového európskeho úradu pre neprenosné ochorenia, ktorý by podporoval koordináciu a solidaritu, pokiaľ ide o zriedkavé choroby, s cieľom koordinovať vykonávanie európskeho akčného plánu v oblasti zriedkavých chorôb a zabezpečiť európsky prístup k neprenosným zriedkavým chorobám. Práca v súčinnosti s portálom Orphanet, ktorý by získal štrukturálnu podporu EÚ, aby mohol zverejňovať svoju prácu vo všetkých úradných jazykoch EÚ, by pacientom aj odborníkom zaručila prístup k informáciám, ktoré potrebujú. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poskytuje občianskej spoločnosti členských štátov priestor na posilnenie politického dialógu s verejnosťou a podporuje európske inštitúcie prostredníctvom štrukturálnej a trvalej spolupráce v snahe rozvíjať plne podporovanú politiku. EHSV odporúča, aby sa politika v oblasti zriedkavých chorôb ponechala v programe nasledujúcich troch predsedníctiev v rokoch 2023 až 2024 (Španielsko, Belgicko, Maďarsko), so zreteľom na hodnotenie európskych referenčných sietí v roku 2022 a záväzok Komisie revidovať svoju stratégiu v oblasti zriedkavých chorôb začiatkom roka 2023, a to začlenením zriedkavých chorôb do politiky verejného zdravia pre budúce funkčné obdobie Komisie. Zapojenie zainteresovaných strán a sociálnych partnerov je veľmi dôležité na vypracovanie ambicióznej stratégie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV požaduje iniciatívy, ako je uznesenie s cieľom posilniť postavenie pacientov so zriedkavými chorobami a stimulovať ich účasť na politike a odporúčaniach týkajúcich sa zriedkavých chorôb v súlade s článkom 4 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD). Združenia pacientov, ktoré disponujú skúsenosťami, môžu zohrávať zásadnú úlohu ako zástupcovia tým, že vystupujú v mene pacientov, a preto treba zaručiť a podporovať ich mediálne vystúpenia a účasť na politických odporúčaniach (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva na uznanie dôležitosti prístupu k diagnostike zriedkavých chorôb počas perinatálneho skríningu alebo skríningu novorodencov alebo čo najskôr po prejavení sa zdravotných alebo vývinových problémov, prínosov multidisciplinárnej zdravotnej starostlivosti a celostnej perspektívy, pokiaľ ide o potreby a cesty pacientov, ktorí by mohli mať prospech z integrovanej lekárskej a sociálnej starostlivosti a centralizovanej koordinácie starostlivosti, a predovšetkým optimalizácie finančnej dostupnosti starostlivosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV konštatuje, že kvalita služieb zdravotnej starostlivosti nemôže byť nikdy výsadou tých, ktorí si môžu, z nejakého dôvodu, zabezpečiť lepší prístup k príslušnej vnútroštátnej službe zdravotnej starostlivosti, dovoliť najvyššie poistné, doplatky alebo zorganizovať najziskovejšie zbierky. Význam systémov zdravotného poistenia založených na solidarite, ktoré chránia pacientov so zriedkavými chorobami, nemožno podceniť. EHSV by privítal diskusiu o prínosoch a výzvach pre európske fondy vzájomného zdravotného poistenia založené na solidarite, pokiaľ ide o krytie inovatívnej liečby pre pacientov so zriedkavými chorobami. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV uznáva, aké dôležité je pre európskych pacientov so zriedkavými chorobami, aby mali zabezpečený prístup k cezhraničnej liečbe na účely diagnostiky a starostlivosti. Možnosť vycestovať za liečbou a vyhnúť sa nadmernému cestovaniu prostredníctvom telemedicíny môže zlepšiť prístup k starostlivosti pre pacientov so zriedkavými chorobami, najmä tých, ktorí trpia veľmi zriedkavými chorobami. EHSV požaduje, aby sa optimalizovalo fungovanie európskych referenčných sietí, a vyzýva na ich začlenenie do celej EÚ a systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov. EHSV navrhuje, aby sa preskúmala možnosť vypracovania dohovoru o starostlivosti v rámci európskych referenčných sietí. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Vzhľadom na rozdielnu hospodársku situáciu členských štátov EHSV odporúča a očakáva úvahy o možnosti vytvorenia osobitného finančného fondu EÚ, do ktorého budú členské štáty prispievať a využívať ho podľa svojich finančných možností, aby sa zabezpečil prístup k liečbe pre všetkých európskych pacientov so zriedkavými chorobami, a to najmä pre pacientov s neuspokojenými potrebami lekárskej starostlivosti, a zaistila skutočná solidarita v EÚ. EHSV podporuje modely spoločných nákupov a príspevkov, ako je európska kalkulačka na výpočet spravodlivej ceny pre lieky, na zvýšenie prístupnosti farmaceutickej liečby pre členské štáty a pacientov so zriedkavými chorobami a žiada, aby sa to zohľadnilo v rámci revízie právnych predpisov EÚ o liekoch na ojedinelé ochorenia a liekoch na pediatrické použitie (liekoch pre osoby so zriedkavými chorobami a pre deti). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV odporúča preskúmať fond solidarity pre zriedkavé choroby, konkrétne tie, ktoré nie sú zahrnuté do európskych referenčných sietí. Takýto fond môže byť užitočným doplnkom, keď sa z povinného zdravotného poistenia nehradia náklady na komplexnú liečbu alebo liečbu zriedkavých chorôb alebo cezhraničnú starostlivosť. EHSV sa domnieva, že je potrebná mutualizácia na európskej úrovni. Európsky fond solidarity pre zriedkavé choroby by mal:






  — | byť zameraný na predchádzanie tomu, aby pacienti so zriedkavými chorobami museli znášať neúnosné náklady na lekársky nevyhnutnú a opodstatnenú zdravotnú starostlivosť, ktorá je dostupná v EÚ, a aby boli vystavení ďalšej nerovnosti v oblasti zdravia z dôvodu zriedkavosti svojej choroby, |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

byť zameraný na predchádzanie tomu, aby pacienti so zriedkavými chorobami museli znášať neúnosné náklady na lekársky nevyhnutnú a opodstatnenú zdravotnú starostlivosť, ktorá je dostupná v EÚ, a aby boli vystavení ďalšej nerovnosti v oblasti zdravia z dôvodu zriedkavosti svojej choroby,

| — | vyjadrovať európsku solidaritu s cieľom zlepšiť prístup k zdravotnej starostlivosti dostupnej v EÚ pre všetkých pacientov so zriedkavou chorobou, lepšie presadzovať práva pacientov na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť a optimalizovať a uľahčiť využívanie európskych referenčných sietí, |
| --- | --- |

—

vyjadrovať európsku solidaritu s cieľom zlepšiť prístup k zdravotnej starostlivosti dostupnej v EÚ pre všetkých pacientov so zriedkavou chorobou, lepšie presadzovať práva pacientov na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť a optimalizovať a uľahčiť využívanie európskych referenčných sietí,

| — | dopĺňať poskytovanie vnútroštátneho sociálneho zabezpečenia a zdravotného poistenia vytvorením fondu na pokrytie súvisiacich a nevyhnutných nákladov spojených s cezhraničnou zdravotnou starostlivosťou v rámci EÚ a uľahčovať európsku spoluprácu pri riešení výziev v oblasti verejného zdravia, ktorá by mala prospech zo štrukturálneho a podporného cezhraničného prístupu. |
| --- | --- |

—

dopĺňať poskytovanie vnútroštátneho sociálneho zabezpečenia a zdravotného poistenia vytvorením fondu na pokrytie súvisiacich a nevyhnutných nákladov spojených s cezhraničnou zdravotnou starostlivosťou v rámci EÚ a uľahčovať európsku spoluprácu pri riešení výziev v oblasti verejného zdravia, ktorá by mala prospech zo štrukturálneho a podporného cezhraničného prístupu.

2.   Všeobecné pripomienky týkajúce sa zriedkavých chorôb

| 2.1. | Zriedkavé choroby sú zriedkavé, ale pacientov so zriedkavými chorobami je mnoho – choroba je klasifikovaná ako zriedkavá na základe prevalencie. V EÚ sa zriedkavá choroba vymedzuje ako zdravotný stav, ktorý je často chronický, niekedy spôsobujúci stav postihnutia alebo ohrozujúci život, a ktorý nepostihuje viac než jednu z 2 000 osôb (3). V roku 2019 bolo v databáze Orphanet – portál pre zriedkavé choroby a lieky na ojedinelé ochorenia – napočítaných 6 172 jedinečných zriedkavých chorôb (4). 71,9 % týchto zriedkavých chorôb má genetický pôvod a 69,9 % sa prejaví v ranom detstve. Odhaduje sa, že 3,5 % až 5,9 % obyvateľstva má zriedkavú chorobu, čo je približne 36 miliónov pacientov v EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zložitosť a chronická povaha mnohých zriedkavých chorôb často presahuje život samotného pacienta a ovplyvňuje mnohých ďalších, ako napríklad rodinu, ale aj systémy zdravotnej a sociálnej starostlivosti. Rodinám môže hroziť izolácia a zvýšená zraniteľnosť a vzhľadom na rodový rozmer neformálnej starostlivosti (5) môže zriedkavá choroba významne ovplyvniť životy matiek a najmä žien. Prístupu k sociálnej ochrane pre poskytovateľky neformálnej starostlivosti by sa preto mala venovať osobitná pozornosť. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hoci už bolo identifikovaných viac než 6 172 chorôb a môžu viesť k diagnostikovaniu pacienta, stále môžu chýbať vymedzenia, charakteristiky alebo diagnostické testy pre niektoré zdravotné stavy, pričom ide o tzv. syndrómy bez názvu (SWAN). Rozdiely v zdravotnom stave sú ešte výraznejšie v prípade pacientov bez diagnózy. Ich neuspokojené potreby sú ešte výraznejšie a nerovnosť je ešte väčšia, keďže na poskytnutie primeranej zdravotnej starostlivosti alebo získanie doplnkových dávok sociálneho a zdravotného poistenia je potrebná diagnóza. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pretrvávajúce nerovnosti v prístupe k zdravotnej starostlivosti si vyžadujú aktívne a cielené komunitné modely, aby sa najzraniteľnejším skupinám, napríklad osobám s telesným, psychosociálnym a zmyslovým postihnutím, mohla určiť diagnóza a poskytnúť starostlivosť. Predchádzajúce stanoviská EHSV sa zaoberali zdravotnou starostlivosťou pre migrantov a občanov EÚ s migrantským pôvodom. Tieto odborné znalosti a odporúčania sa musia opierať o spoločný prístup k zriedkavým chorobám (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Diagnostikovanie zriedkavej choroby – ak nie je zistená perinatálnym skríningom – trvá v priemere zhruba 4,5 roka po prejavení zdravotných alebo vývinových ťažkostí. Na základe výskumu sa zistilo, že obdobia diagnostickej neistoty – často vrátane nesprávnej diagnózy a/alebo nesprávnej liečby, ktorá spôsobí škodlivé následky – sa pohybujú od piatich do siedmich rokov (7). Cesta ku konečnej a správnej diagnóze je často veľmi zložitá a zahŕňa vyšetrenia u viacerých zdravotníckych pracovníkov: na základe výskumu sa preukázalo, že 22 % pacientov s diagnostikovanou zriedkavou chorobou absolvovalo vyšetrenia u viac než piatich zdravotníckych pracovníkov a 7 % dokonca u viac než desiatich (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zvýšenie informovanosti zdravotníckych pracovníkov, aby mohli lepšie určovať potenciálne zriedkavé choroby, a posilniť ich postavenie, aby mohli informovať pacientov a urýchliť proces diagnostiky, si vyžaduje výmenu informácií, primeranú vysokokvalitnú ďalšiu odbornú prípravu zamestnancov a včasné plánovanie pracovnej sily so zapojením sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prednostné a štruktúrované investovanie do základného lekárskeho výskumu v oblasti príčin zriedkavých chorôb vrátane genetických príčin musí viesť k účinnejšej liečbe či dokonca k prístupu k liekom pre pacientov so zriedkavými chorobami. Európske finančné nástroje ako program EU4Health na obdobie 2021 – 2027 – vízia pre zdravšiu EÚ – a právne predpisy ako návrh týkajúci sa európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia (EHDS) by mali podporovať takýto výskum. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Poznatky a odborné znalosti potrebné na diagnostikovanie a riadenie potrieb špecializovanej liečebnej starostlivosti, ktoré si vyžadujú niektoré zriedkavé choroby, môžu byť v niektorých členských štátoch nedostupné a geograficky rozptýlené po celej EÚ. Je potrebné, aby bola liečba dostupnejšia, prístupnejšia a cenovo prijateľnejšia, keďže pacienti uvádzajú nedostupnosť v mieste bydliska (22 %), čakacie zoznamy brániace v prístupe k liečbe (14 %), finančne nedostupnú liečbu (12 %) a nedostupnosť finančnej podpory na uľahčenie cestovania za liečbou do inej krajiny (12 %) (9). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Na kvalitnú starostlivosť sú potrebné včasné, spravodlivé, integrované a účinné služby zdravotnej starostlivosti (10). Perinatálny skríning a skríning novorodencov sú životne dôležité postupy pri včasnej diagnostike. Recommendation on Cross Border Genetic Testing Of Rare Diseases in the European Union (Odporúčanie o cezhraničnom genetickom testovaní zriedkavých chorôb v Európskej únii) vypracované expertnou skupinou Komisie pre zriedkavé choroby a práca organizácie Eurordis týkajúca sa skríningu v EÚ slúžia ako podklad k celoeurópskemu odporúčaniu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Cesta k diagnostike, získaniu diagnózy a životu so zriedkavou chorobou môže byť mentálne náročná pre pacienta a/alebo jeho rodinu. Psychologická a sociálna zraniteľnosť môže byť spôsobená neviditeľnosťou choroby, jej fyzickou záťažou a nedostatkom poznatkov alebo pochopenia takýchto zdravotných stavov zo strany druhých. Každodenný život môžu zhoršovať nedostatočná koordinácia starostlivosti, ale aj výzvy praktickej, administratívnej, vzdelávacej, pracovnej alebo finančnej povahy (11). Celostný prístup k starostlivosti pokrýva kompletné spektrum zdravotných (preventívna a kontinuálna, liečebná, rehabilitačná a paliatívna zdravotná starostlivosť), sociálnych a každodenných potrieb a vyžaduje si vysokokvalitnú integrovanú multidisciplinárnu lekársku a sociálnu starostlivosť. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Deň zriedkavých chorôb zvyšuje informovanosť a uznávanie v širšej spoločnosti a zvyšuje porozumenie a sociálne začlenenie pacientov a rodín. Informovanie pacientov so zriedkavými chorobami a zabezpečenie dobrých životných podmienok pacientov a ich rodín si vyžaduje ekosystém zdravotníckych pracovníkov, fondy vzájomného zdravotného poistenia, (digitálne) kontaktné skupiny a združenia pacientov. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Všeobecné pripomienky týkajúce sa európskej politiky v oblasti zriedkavých chorôb

| 3.1. | EÚ určila zriedkavé choroby za prioritu v oblasti verejného zdravia pred viac než dvadsiatimi rokmi a prijala opatrenia, ktorých výsledkom bolo: zvýšenie výskumu a vývoja, prijatie národných akčných plánov v oblasti zriedkavých chorôb členskými štátmi, koordinácia cezhraničnej spolupráce v rámci európskych referenčných sietí a práva pacientov na prístup k cezhraničnej starostlivosti (12). Komisia prijala odporúčanie 3 „Zlepšiť podporu na uľahčenie prístupu pacientov so zriedkavými chorobami k zdravotnej starostlivosti“ a oznámila, že podľa potreby bude revidovať svoju stratégiu v oblasti zriedkavých chorôb začiatkom roka 2023 (13). Európsky parlament prijal svoje uznesenie o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po pandémii ochorenia COVID-19, v ktorom žiadal o akčný plán EÚ pre oblasť zriedkavých chorôb (14). EÚ takisto stanovila „včasný prístup k cenovo dostupnej a kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti“ v rámci Európskeho piliera sociálnych práv (15). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Očakáva sa, že avizované oznámenie o európskej stratégii v oblasti starostlivosti bude zahŕňať podporu vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv a riadne uznanie poskytovateľov neformálnej starostlivosti. Rodiny pacientov so zriedkavými chorobami by mali prospech zo stratégie, v rámci ktorej sa lepšie uznajú poskytovatelia starostlivosti a ich práva v celej EÚ, poskytne sa väčšia flexibilita pri uplatňovaní práv poskytovateľov starostlivosti v cezhraničných situáciách a zahrnie sa duševné zdravie (poskytovateľov formálnej a neformálnej starostlivosti) ako hlavný záujem (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Členské štáty EÚ sa podieľali na predložení rezolúcie OSN v roku 2021 s názvom Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families (17) (Riešenie výziev, ktorým čelia osoby trpiace zriedkavými chorobami a ich rodiny), ktorá zahŕňala výzvu na posilnenie systémov zdravotnej starostlivosti, na posilnenie postavenia osôb trpiacich zriedkavými chorobami pri riešení ich potrieb v oblasti fyzického a duševného zdravia s cieľom uplatňovať ich ľudské práva vrátane ich práva na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň fyzického a duševného zdravia, posilniť rovnosť a spravodlivosť v oblasti zdravia a ukončiť diskrimináciu a stigmu, odstrániť medzery v pokrytí a vytvoriť inkluzívnejšiu spoločnosť. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rada pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (zdravie) sa venovala reakcii Európy na zriedkavé choroby a diskutovala o tom, či by bolo užitočné posilniť spoluprácu a koordináciu v oblasti zriedkavých chorôb medzi členskými štátmi na úrovni EÚ. Predsedníctvo Rady sa domnievalo, že posilnenie činnosti EÚ v tejto oblasti by bolo konkrétnym prínosom európskej zdravotnej únie pre európskych občanov. Európsky priestor pre údaje týkajúce sa zdravia je nástrojom, ktorý by mal prispieť k účinnejšej činnosti EÚ, keďže by mohol zohrať úlohu v boji proti zriedkavým chorobám a zabezpečiť prístup k vysokokvalitným údajom týkajúcim sa zdravia v bezpečnom rámci. Musí zaistiť, aby bola nová, bezpečnejšia, personalizovaná liečba prístupná skôr (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Súčasťou správy o výsledku Konferencie o budúcnosti EÚ je návrh týkajúci sa rovnakého prístupu k zdravotnej starostlivosti pre všetkých s cieľom zaviesť „právo na zdravie“, ktoré všetkým Európanom zaručí rovnaký a univerzálny prístup k cenovo dostupnej, preventívnej, liečebnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti. Na plenárnom zasadnutí konferencie sa konkrétne uznala a uviedla komunita zaoberajúca sa zriedkavými chorobami, ktorá podporuje: rýchlejšie a dôslednejšie rozhodovanie o hlavných témach a na zlepšenie účinnosti európskej správy pri dosahovaní pokroku v oblasti rozvoja európskej zdravotnej únie; potrebu zabezpečiť, aby mali všetci prístup k existujúcej liečbe, kdekoľvek bude v EÚ najskôr dostupná; na tento účel uľahčovanie cezhraničnej spolupráce, najmä v prípade zriedkavých chorôb; posilňovanie systému zdravotnej starostlivosti, aby sa zvýšila odolnosť a kvalita našich systémov zdravotnej starostlivosti, najmä prostredníctvom ďalšieho rozvoja, koordinácie a financovania európskych referenčných sietí, keďže predstavujú základ na rozvoj sietí lekárskej starostlivosti pre vysokošpecializovanú a komplexnú liečbu (19). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Európsky plán na boj proti rakovine: Nový prístup EÚ k prevencii, liečbe a starostlivosti z roku 2021, zoznam opatrení, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030, a zapojenie zainteresovaných strán predstavujú prístup k európskej politike v oblasti zdravia zameranej na riešenie nerovností v oblasti zdravia v rámci EÚ (20). Tento plán takisto vychádza z európskych referenčných sietí, ktoré sú priekopníkmi v oblasti výmeny odborných znalostí o diagnostike a liečbe zriedkavých chorôb. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky týkajúce sa zriedkavých chorôb a politiky v oblasti zriedkavých chorôb

| 4.1. | V súvislosti s hodnotením opatrení nadväzujúcich na stanovisko EHSV na tému Návrh odporúčania Rady o európskych činnostiach v oblasti zriedkavých chorôb (21) sa výbor domnieva, že hoci sa jeho odporúčania v súčasnosti zohľadňujú s rôznou mierou úspešnosti, napríklad prostredníctvom rozvoja európskych referenčných sietí od roku 2017, zavedenia systému komunikácie a podávania správ, príručiek alebo usmernení na uľahčenie dialógu medzi rôznymi profesijnými kultúrami v rámci EÚ a európskeho priestoru pre zdravotné údaje s cieľom zahrnúť požiadavku, aby pacienti mali prístup k svojim údajom, politika EÚ v oblasti zriedkavých chorôb si vyžaduje prijať naliehavé opatrenia, pričom treba urobiť mnohé kroky so zámerom urýchliť proces dobiehania. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Európske referenčné siete predstavujú hlavnú iniciatívu konkrétnej európskej spolupráce medzi systémami zdravotnej starostlivosti, ktorá uľahčuje klinické skúšanie a odborné znalosti pri diagnostike a liečbe európskych pacientov so zriedkavými chorobami. Potenciál týchto európskych referenčných sietí zatiaľ v súčasnosti nebol plne preskúmaný a ešte nie je funkčný. Plánované hodnotenie sa má začať v roku 2022 (22). 24 európskych referenčných sietí, založených v roku 2017, dosiahlo 1 466 členov týchto sietí vo všetkých európskych členských štátoch vrátane viac než 900 oddelení pre zdravotnú starostlivosť nachádzajúcich sa vo viac než 313 nemocniciach. Členovia európskych referenčných sietí ošetrujú 1,7 milióna pacientov, prostredníctvom systému správy klinických údajov o pacientoch (CPMS) však bolo spracovaných len 2 100 prípadov pacientov s komplexnými a veľmi zriedkavými chorobami. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | K faktorom, ktoré treba riešiť s cieľom optimalizovať potenciál európskych referenčných sietí, patria: nedostatočné úhrady pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorí sa zúčastňujú na európskych referenčných sieťach, nijaké konkrétne úhrady za virtuálne konzultácie prostredníctvom systému CPMS, ťažkosti s administratívnou alebo technickou interoperabilitou. Ďalším pracovným bodom je začlenenie európskych referenčných sietí do vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti prostredníctvom pridružených referenčných centier pre zriedkavé choroby, čím sa zaručí propagácia ich existencie a prístupnosť. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Centralizovaním starostlivosti o pacientov so zriedkavými chorobami pri zachovaní dostatočného počtu odborných centier by sa zvýšila kvalita starostlivosti. Je potrebné stanoviť kritériá na vymedzenie odborného centra. Odborné centrá si vyžadujú osobitné a primerané financovanie. Vzhľadom na to, že zdroje, ktoré potrebuje zdravotníctvo, vytvára občianska spoločnosť a sociálni partneri, mali by zohrávať strategickú úlohu aj pri ich rozdeľovaní. Miestne, regionálne a vnútroštátne siete starostlivosti je potrebné informovať o existencii odborných centier a nabádať ich, aby sa zúčastňovali na európskych referenčných sieťach s cieľom uľahčiť prístup k starostlivosti a zlepšiť kvalitu starostlivosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Preukázalo sa, že cezhraničné partnerstvá a konzorciá s viacerými zainteresovanými stranami podporované financovaním EÚ, ktoré spájajú občiansku spoločnosť a odborníkov na zriedkavé choroby a zdravotnú alebo sociálnu politiku, akademických pracovníkov, zdravotníckych partnerov, vedomostné centrá, združenia pacientov, neziskové fondy vzájomného zdravotného poistenia a odborníkov z radov pacientov, obohacujú ekosystémy pre európsky výskum a spoluprácu. Prispeli k formulovaniu politických odporúčaní zameraných na pacienta, pilotným projektom a štúdiám na zlepšenie prístupu európskych pacientov so zriedkavými chorobami k vysokokvalitnej celostnej a integrovanej zdravotnej a sociálnej starostlivosti (23). Nastal čas konsolidovať tieto odporúčania a najlepšie postupy v rámci ucelenej politiky, v ktorej by sa integrovali vnútroštátne, cezhraničné a európske iniciatívy, pričom by sa nezabudlo na žiadneho pacienta so zriedkavou chorobou. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V participatívnej štúdii o zriedkavých chorobách Rare 2030 na tému Foresight in Rare Disease Policy (Prognóza politiky v oblasti zriedkavých chorôb) sa formulovalo osem hlavných odporúčaní týkajúcich sa liečby, starostlivosti, výskumu, údajov a európskej a vnútroštátnej infraštruktúry, s plánom a cieľmi SMART, ktoré udávajú tón pre nasledujúce desaťročie politiky v oblasti zriedkavých chorôb: 1. dlhodobé, integrované európske a vnútroštátne plány a stratégie; 2. včasnejšie, rýchlejšie, presnejšie diagnostikovanie; 3. prístup k vysokokvalitnej zdravotnej starostlivosti; 4. integrovaná starostlivosť zameraná na človeka; 5. partnerstvá s pacientmi; 6. inovačný výskum a vývoj vedený potrebami; 7. optimalizovanie údajov na prospech pacienta a spoločnosti; 8. dostupná, prístupná a cenovo prijateľná liečba (24). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Uznanie odborných znalostí pacientov so zriedkavými chorobami, príbuzných a zdravotníckych pracovníkov tvorilo ťažisko projektu EMRaDi, v rámci ktorého sa okrem iného skúmala ponuka a dopyt v oblasti zriedkavých chorôb v euroregióne Mása – Rýn. V projekte sa takisto analyzovala každodenná realita a možnosti pre pacientov na základe 104 podrobných rozhovorov o ôsmich zriedkavých chorobách (25). Pri nich sa potvrdili predpoklady, pokiaľ ide o ťažkosti s diagnostikou, zvýšenú záťaž pri koordinácii starostlivosti (pričom pacienti počas tohto procesu navštívia šiestich až 25 zdravotníckych pracovníkov), potrebu a uprednostňovanie multidisciplinárnej starostlivosti v špecializovaných centrách a v širšom kontexte potrebu širšej celostnej perspektívy pokrývajúcej kompletné spektrum neformálnych potrieb, psychologickú podporu, sociálne začlenenie a možnosti rozvoja, praktické a administratívne, ale aj cezhraničné potreby zdravotnej starostlivosti. V rámci projektu sa formulovali odporúčania týkajúce sa celostnej starostlivosti; telemedicíny a európskej solidarity (26). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pandémia ochorenia COVID-19 urýchlila digitalizáciu zdravotnej starostlivosti, používanie nových technológií a zavádzanie telemedicíny. Je potrebné, aby boli právna úprava, budovanie kapacít a uhrádzanie telemedicíny vrátane telekonzultácií, teleexpertízy, telemonitorovania a mobilnej zdravotnej starostlivosti výsledkom konzultácií so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami zo zdravotníckeho sektora a predovšetkým musia zaisťovať bezpečnosť pacienta a kontinuitu starostlivosti a liečby. Optimálnym využívaním telemedicíny možno predchádzať tomu, aby museli pacienti vrátane tých, ktorí trpia zriedkavými chorobami, neprimerane cestovať buď v rámci svojej krajiny, alebo po Európe. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Na napredovanie akademického výskumu, ekonomiky zdravia a kvality starostlivosti o pacientov so zriedkavými chorobami sú potrebné registre pacientov založené na zásadách pre vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opätovne použiteľné údaje (FAIR). Je potrebné, aby iniciatívy ako dátový sklad európskeho registra údajov, európska infraštruktúra registrov zriedkavých chorôb – úložisko metadát (ERDRI.mdr) a európsky priestor pre údaje týkajúce sa zdravia vyvolali diskusiu o stručnej, štandardnej registrácii a účele registrov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Mapovanie ponuky a dopytu v oblasti zriedkavých chorôb si vyžaduje kvantitatívne analýzy prevalencie, využívania starostlivosti a nákladov na starostlivosť u pacientov so zriedkavými chorobami pri maximálnom dodržiavaní ochrany súkromia pacientov. Inovatívna metodika belgického fondu zdravotného poistenia umožnila prvú analýzu prevalencie, nákladov na starostlivosť a využívania starostlivosti u pacientov so zriedkavými chorobami v porovnaní s priemernými nákladmi na starostlivosť a využívaním starostlivosti u pridružených členov fondu (27). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | V analýze sa potvrdila vyššia miera využívania starostlivosti než u priemerného člena (častejšie návštevy nemocnice a hospitalizácie, častejšia starostlivosť poskytovaná všeobecnými a odbornými lekármi), čo možno vysvetliť potrebami komplexnejšej starostlivosti. Potvrdili sa desaťnásobne vyššie náklady v rámci systému povinného zdravotného poistenia ako u priemerného člena s trojnásobne vyššími doplatkami ako u priemerného člena. Lieky tvorili najväčší podiel, v priemere polovicu výdavkov. Očakáva sa, že skutočné náklady sú omnoho vyššie, keďže v štúdii sa nezohľadnili sociálno-ekonomické okolnosti rodiny alebo iné nenahrádzané náklady, ako je psychologická starostlivosť alebo paramedicínska starostlivosť, doplnkové poistenie alebo neuhrádzané priame náklady. V analýze sa preukázal význam spoľahlivých systémov zdravotného poistenia založených na solidarite, ktorých zásahy chránia pacientov so zriedkavými chorobami. Ak pacienti so zriedkavými chorobami odmietnu alebo neprijmú starostlivosť z finančných dôvodov, neskôr to bude mať vplyv na ich zdravie a kvalitu života a prináša to finančné riziko zvýšených nákladov z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Revízia právnych predpisov EÚ o liekoch na ojedinelé ochorenia a liekoch na pediatrické použitie (lieky pre osoby so zriedkavými chorobami a pre deti) si vyžaduje ambiciózny prístup s cieľom zabezpečiť, aby lieky na ojedinelé ochorenia a liečba boli cenovo dostupné pre systémy zdravotnej starostlivosti členských štátov a pacientov. Cenová dostupnosť je v súčasnosti prekážkou pre mnohých pacientov so zriedkavými chorobami. Rôzne formy európskej spolupráce a modely v oblasti spoločného nákupu liekov medzi krajinami – ako je Beneluxa (28), alebo ako sme videli počas pandémie ochorenia COVID-19 v súvislosti s vakcínami, zlepšili prístup k liečbe vďaka spoločnému, transparentnému, udržateľnému a podpornému prístupu EÚ. Diskusiu o spravodlivej cenotvorbe a transparentnosti nákladov na výskum a vývoj liekov podnecuje návrh kalkulačky na výpočet spravodlivej ceny pre lieky a model spravodlivej tvorby cien AIM na výpočet ceny FAIR pre nové alebo existujúce lieky (bez hospodárskej súťaže v oblasti generík) a jej porovnanie so zaplatenou alebo dohadovanou cenou (29). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ak nie je možné riadne uhrádzanie, v jednotlivých členských štátoch existujú rôzne ustanovenia pre prístup pacientov so zriedkavými chorobami k liekom na ojedinelé ochorenia vrátane programov na podávanie liekov zo súcitných dôvodov, ustanovení pre použitie liekov mimo schválenej registrácie, ako aj napríklad zásahov z osobitného fondu solidarity (30). Fondy solidarity môžu byť užitočným doplnkom, keď sa z povinného zdravotného poistenia nehradia náklady na komplexnú liečbu alebo liečbu zriedkavých chorôb alebo cezhraničnú starostlivosť. Určite to platí v prípade, keď v EÚ neexistujú nijaké uznávané referenčné centrá. Napriek vplyvu liečby zriedkavých chorôb na rozpočet sa nerealizovali úvahy o európskych dohovoroch pre starostlivosť v rámci európskych referenčných sietí alebo pre pacientov so zriedkavými chorobami usilujúcich sa o prístup k starostlivosti v referenčnom centre v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Úrad pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA) vznikol ako odpoveď na pandémiu ochorenia COVID-19 a hlavný pilier európskej zdravotnej únie. Jeho cieľom je zabraňovať núdzovým zdravotným situáciám, zisťovať ich a rýchlo na ne reagovať a predvídať hrozby a potenciálne zdravotné krízy prostredníctvom získavania spravodajských informácií a budovania potrebných kapacít v oblasti reakcie. Jeho poslanie možno rozšíriť nad rámec prenosných ochorení a z jeho mandátu vyplýva, že sa môže zaoberať aj ďalšími ohrozeniami zdravia. V súčasnej riadiacej štruktúre európskej zdravotnej únie zatiaľ nie je zahrnutá inštitucionalizovaná podpora pripravenosti a reakcií na výzvy týkajúce sa zriedkavých chorôb, ktorým môžu členské štáty čeliť. Úrad HERA môže slúžiť ako vzor pre nový úrad pre neprenosné ochorenia, ktorý by podporoval koordináciu a solidaritu v oblasti zriedkavých chorôb. |
| --- | --- |

4.14.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 91.

1

(2)  Úrad OSN pre ľudské práva (2006), Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím.

2

(3)  Európska komisia (2019) Zriedkavé choroby.

3

(4)  Orphanet (2021) Orphanet v číslach: 6 172 chorôb https://www.orpha.net/consor/cgi-bin/index.php; Nguengang Wakap S., Lambert D. M., Olry A., Rodwell C., Gueydan C., Lanneau V., Murphy D., Le Cam Y., Rath A.: Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database (Odhad kumulatívneho bodu prevalencie zriedkavých chorôb: analýza databázy Orphanet). Eur J Hum Genet. 2020 feb.;28(2):165-173. doi: 10.1038/s41431-019-0508-0. Epub 2019 sep. 16. PMID: 31527858; PMCID: PMC6974615.

4

Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database

(5)  Eurocarers (december 2021), The gender dimension of informal care (Rodový rozmer neformálnej starostlivosti).

5

The gender dimension of informal care

(6)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 123.

6

(7)  Eurordis; Rare disease impact report: insights from patients and the medical community (Správa o vplyve zriedkavých chorôb: pohľady pacientov a lekárskej komunity) z roku 2013, v ktorej je podrobne uvedená diagnostická neistota pri chorobách s nízkou prevalenciou v Spojených štátoch a Spojenom kráľovstve.

7

Rare disease impact report: insights from patients and the medical community

(8)  Nadácia kráľa Baudouina (2014), Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen- Zeldzame ziekten.

8

Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen- Zeldzame ziekten

(9)  Kole, A., Hedley, V., a ďalší (2021) Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think? (Odporúčania z výhľadovej štúdie o zriedkavých chorobách 2030: Budúcnosť zriedkavých chorôb sa začína dnes: Dostupná, prístupná a cenovo prijateľná liečba – čo si myslia osoby trpiace zriedkavými chorobami?), s. 119.

9

Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think?

(10)  Svetová zdravotnícka organizácia (2022), Kvalita starostlivosti.

10

(11)  Loridan J., Noirhomme C. (2020) Field analysis of existing rd patient pathways in the EMR (Terénna analýza existujúcich ciest pacientov so zriedkavými chorobami v euroregióne Mása – Rýn).

11

Field analysis of existing rd patient pathways in the EMR

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 141/2000 zo 16. decembra 1999 o liekoch na ojedinelé ochorenia; (Ú. v. ES L 18, 22.1.2000, s. 1); odporúčanie Rady z 8. júna 2009 o činnosti v oblasti zriedkavých chorôb; (Ú. v. EÚ C 151, 3.7.2009, s. 7) smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45).

12

(13)  Európsky dvor audítorov (2019), Opatrenia EÚ v oblasti cezhraničnej zdravotnej starostlivosti: veľké ambície, ale potrebné je lepšie riadenie.

13

(14)  Európsky parlament (10. júla 2020), Stratégia EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie COVID-19 Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po pandémii COVID-19 (2020/2691(RSP)) (Ú. v. EÚ C 371, 15.9.2021, s. 102).

14

(15)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (COM(2021) 102 final).

15

(16)  Medzinárodné združenie vzájomných poisťovní (International Association of Mutual Benefit Societies – AIM) (2022), AIM's Views on the EU Care Strategy (Názory združenia AIM na stratégiu EÚ v oblasti starostlivosti).

16

AIM's Views on the EU Care Strategy

(17)  Organizácia Spojených národov (5. januára 2022), A/RES/76/132: rezolúcia prijatá Valným zhromaždením 16. decembra 2021Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families.

17

Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families

(18)  Rada pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (zdravie), (29. marca 2022), hlavné výsledky – Európska reakcia na zriedkavé choroby.

18

(19)  Konferencia o budúcnosti Európy, správa o konečnom výsledku, máj 2022.

19

(20)  Európsky plán na boj proti rakovine, oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade (2021).

20

(21)  Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 91.

21

(22)  Pracovný dokument útvarov Komisie priložený k dokumentu Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o praktickom využívaní smernice 2011/24/EÚ o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (SWD(2022) 200 final), Európske referenčné siete, s. 29 – 36.

22

(23)  INNOVCARE (2018) Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions, (Prekonávanie rozdielov medzi zdravotníckymi, sociálnymi a miestnymi službami na zlepšenie starostlivosti o osoby trpiace zriedkavými a komplexnými chorobami); EMRaDi (2020), Rare diseases do not stop at borders (Zriedkavé choroby nepoznajú hranice); RARE 2030 (2021) Foresight in Rare Disease Policy, (Prognóza politiky v oblasti zriedkavých chorôb).

23

(24)  Kole, A., Hedley, V., a ďalší (2021) Odporúčania zo štúdie Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today (Výhľadová štúdia o zriedkavých chorobách 2030: Budúcnosť zriedkavých chorôb sa začína dnes).

24

Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today

(25)  EMRaDi (2020), Záverečná správa projektu EMRaDi.

25

(26)  Projekt EMRaDi (2019) Informačný prehľad EMRaDi – How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives? From local and cross-border developments to European solutions (Ako dostať opatrenia EÚ v oblasti zriedkavých chorôb bližšie k pacientom so zriedkavými chorobami a ich príbuzným? Od miestneho a cezhraničného vývoja po európske riešenia).

26

(27)  Noirhomme C., (december 2020), MC informations 282, Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares (Analýza využívania a výdavkov na starostlivosť u osôb trpiacich zriedkavými chorobami), s. 20 – 29.

27

(28)  Beneluxa Initiative on Pharmaceutical Policy (Iniciatíva Beneluxa v oblasti farmaceutickej politiky).

28

Beneluxa Initiative on Pharmaceutical Policy

(29)  AIM – European fair price calculator for medicines (Európska kalkulačka na výpočet spravodlivej ceny pre lieky); AIM offers a tool to calculate fair and transparent European prices for accessible pharmaceutical innovations (AIM poskytuje nástroj na výpočet spravodlivých a transparentných európskych cien pre prístupné farmaceutické inovácie).

29

European fair price calculator for medicines

AIM offers a tool to calculate fair and transparent European prices for accessible pharmaceutical innovations

(30)  Maastrichtská univerzita (2020), Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients (Správa o analýze právnych a finančných mechanizmov a mechanizmov uhrádzania v oblasti zriedkavých chorôb pre liečebné náklady pacientov so zriedkavými chorobami v euroregióne Mása – Rýn), 3.2. Lieky na ojedinelé ochorenia, s. 43 – 45.

30

Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/75

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha rodinných príslušníkov starajúcich sa o osoby so zdravotným postihnutím: nárast tohto javu počas pandémie

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/11)

| Spravodajca: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 29. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 170/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

24. 2. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

29. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

170/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) je znepokojený životnými podmienkami osôb, ktoré sa dlhodobo starajú o príbuzných so zdravotným postihnutím, s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami, ako sú ochorenia postihujúce kognitívne schopnosti a onkologické ochorenia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV konštatuje, že takéto situácie sa počas pandémie ochorenia COVID-19 ešte viac zhoršili, v dôsledku čoho sú v sociálnej politike a v oblasti sociálnych služieb nevyhnutné štrukturálne opatrenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že je v záujme optimalizácie sociálnych politík a lepšieho nastavenia nevyhnutnej podpory potrebné dospieť k spoločnému vymedzeniu úlohy a postavenia rodinných príslušníkov, ktorí sa dlhodobo starajú o príbuzných so zdravotným postihnutím, s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami vrátane ochorení postihujúcich kognitívne schopnosti a onkologických ochorení. V tejto súvislosti je okrem iného potrebné vymedziť osobitné charakteristiky a odstupňovať opatrenia, ako aj uznať úlohu zainteresovaných osôb, a to aj v oblasti komunitných služieb. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za potrebné ďalej vymedziť tento jav prostredníctvom sociologických a štatistických štúdií a analýz, v ktorých sa venuje pozornosť vplyvu dlhodobej starostlivosti o príbuzných na rodinných príslušníkov bez ohľadu na to, či sú zároveň zamestnaní alebo nie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že riešenie problematiky rodinných príslušníkov s opatrovateľskými povinnosťami sa musí opierať o spoločné úsilie verejných politík, zamestnávateľov prostredníctvom sociálneho dialógu a napokon samotných rodinných opatrovateľov a organizácií, ktoré ich zastupujú, aby sa zabezpečilo ich zapojenie od navrhovania verejných politík až po ich vykonávanie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa pre osoby, ktoré sa dlhodobo starajú o svojich príbuzných, zabezpečili služby ochrany zdravia vrátane preventívnej zdravotnej starostlivosti a pravidelných špecializovaných lekárskych prehliadok a podporovala primeraná odborná príprava zameraná na to, ako sa starať o svoje vlastné zdravie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV žiada, aby sa v rámci vnútroštátnych dôchodkových systémov realizovali osobitné štúdie zamerané na zhromaždenie údajov, ktoré by umožnili odstupňovať a špecifikovať nárok na alternatívne formy odmeňovania tých, ktorí sú nútení vzdať sa svojej práce, aby sa mohli dlhodobo starať o príbuzného s chronickými alebo degeneratívnymi ochoreniami alebo so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV upozorňuje aj na pretrvávajúce rodové rozdiely v rámci tohto javu v súlade so stanoviskom na tému Stratégia pre rodovú rovnosť (1) a vyzýva na prijatie opatrení na boj proti týmto rozdielom, a to aj posilnením vykonávania usmernení už stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV konštatuje, že informovanosť o podmienkach, v ktorých žijú zainteresované osoby, je stále nedostatočná, a vyzýva, aby sa zaviedol Európsky deň osôb, ktoré sa dlhodobo starajú o svojich príbuzných s cieľom zvyšovať povedomie o tomto jave a podnietiť vhodné politiky a podporné opatrenia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité poskytovať služby a podporu pre bývanie, domáce služby s osobitným zameraním na požiadavky v zdravotnej a ošetrovateľskej oblasti, ako aj služby psychologickej pomoci pre opatrovateľa a členov domácnosti alebo osobu so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité podporovať a zaistiť pohotovostné služby v prípade nepredvídaných udalostí, ktoré dlhodobejšie alebo dočasne znemožňujú poskytovanie starostlivosti, a výpomocné služby, aby sa obmedzili následky nadmerného a dlhodobého preťaženia. Mali by existovať aj zvýhodnenia a zjednodušené postupy, ktoré by opatrovateľom uľahčili administratívne postupy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV považuje za zásadné poskytovať služby a podporu, ktoré osobám so zdravotným postihnutím umožnia dosiahnuť osobnú autonómiu mimo ich rodiny pôvodu, a to aj pomocou opatrení podporujúcich získavanie osobnej nezávislosti, alternatívnych riešení bývania a opatrení podporujúcich ich nezávislý život. Ide o politiky, ktoré nevyhnutne pozitívne vplývajú aj na zaťaženie rodinných príslušníkov, ktorí by inak boli nútení poskytovať dlhodobú starostlivosť. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV žiada, aby členské štáty zvážili prijatie opatrení – a to aj prostredníctvom finančnej pomoci –, ktorými sa zabráni riziku chudoby tých, ktorí sú i napriek osobitným politikám, službám a podpore na boj proti tomuto javu nútení úplne alebo čiastočne sa vzdať plateného zamestnania, aby sa dlhodobo starali o svojich príbuzných. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV žiada, aby členské štáty svojimi politikami podporovali (kvalitatívnu a kvantitatívnu) ponuku pracovnej sily v oblasti dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV žiada podnecovať a podporovať zamestnávateľov, aby umožňovali pružné formy organizácie práce a zamestnanecké výhody, ktoré sú nad rámec opatrení už stanovených v právnych predpisoch členských štátov, v prospech pracovníkov, ktorí poskytujú nepretržitú starostlivosť príbuzným. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Opis javu

| 2.1. | Zo štatistík Eurostatu o zosúladení pracovného a rodinného života (3) uverejnených v roku 2018 vyplýva, že viac ako 300 miliónov obyvateľov EÚ patrilo do vekovej skupiny 18 – 64 rokov a približne jedna tretina z nich mala opatrovateľské povinnosti. To znamená, že približne 100 miliónov osôb sa staralo o deti mladšie ako 15 rokov a/alebo o závislých rodinných príslušníkov (chorých, starších a/alebo so zdravotným postihnutím) vo veku 15 rokov a viac. Naproti tomu približne 200 miliónov ľudí v EÚ nemalo žiadne opatrovateľské povinnosti. Väčšina osôb s opatrovateľskými povinnosťami (74 %) sa starala o deti mladšie ako 15 rokov, ktoré žili v rovnakej domácnosti. Zo zvyšných 26 % osôb sa 3 % starali o deti, ktoré nežili v rovnakej domácnosti, 7 % sa staralo o viac detí, ktoré žili v rovnakej domácnosti aj mimo nej, 4 % sa starali o deti a závislých rodinných príslušníkov a posledných 12 % sa staralo výlučne o závislých rodinných príslušníkov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V roku 2018 mal každý tretí obyvateľ EÚ vo veku od 18 do 64 rokov opatrovateľské povinnosti (34,4 % v porovnaní so 65,6 %, ktoré takéto povinnosti nemali). Skupina s opatrovateľskými povinnosťami bola rozdelená takto: 28,9 % sa staralo výlučne o deti mladšie ako 15 rokov, 4,1 % o závislých príbuzných vo veku 15 rokov a viac a menej ako 2 % sa starali o malé deti aj o závislých príbuzných. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Väčšinu tých, ktorí sa starali o závislých príbuzných, tvorili ženy: 63 % v porovnaní s 37 % mužov. V posudzovanej vekovej skupine (vo veku 18 – 64 rokov) patrili títo opatrovatelia najmä do starších vekových skupín: 48,5 % bolo vo veku 55 až 64 rokov a 35 % vo veku 45 až 54 rokov. Len 5,5 % bolo vo vekovej skupine od 18 do 44 rokov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vo všetkých súčasných 27 členských štátoch EÚ a v jednom bývalom členskom štáte (EÚ28) bol rozdiel 3,3 percentuálneho bodu medzi mužmi (2,5 %) a ženami (5,9 %), ktorí uviedli, že v súčasnom alebo predchádzajúcom zamestnaní si skrátili pracovný čas alebo prestali pracovať počas viac ako jedného mesiaca, aby mohli vykonávať úlohy spojené so starostlivosťou o chorých, starších a/alebo zdravotne postihnutých príbuzných. Najväčší rozdiel bol zaznamenaný v Bulharsku (6,8 percentuálneho bodu) a najnižší na Cypre (1,1 percentuálneho bodu), no všade si ženy prispôsobovali svoj pracovný život častejšie ako muži (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V roku 2018 uviedlo 29,4 % zamestnancov v rámci EÚ28, že vo všeobecnosti môžu využívať pružný (prispôsobený) pracovný čas a vybrať si aj celé dni opatrovateľskej dovolenky. V tejto súvislosti však boli medzi členskými štátmi EÚ zaznamenané rozdiely. Najvyššia miera zamestnancov s možnosťou využívať pružný pracovný čas a čerpať opatrovateľskú dovolenku bola zaznamenaná v Slovinsku (60,4 %), za ktorým nasledovalo Fínsko (57,1 %) a Dánsko (55,1 %). Najnižšie miery boli zaznamenané v Maďarsku (7,5 %), Poľsku (7,3 %) a na Cypre (3,8 %). Na druhej strane každý štvrtý zamestnanec (25,2 %) uviedol, že nemal možnosť využívať pružný pracovný čas alebo vybrať si celé dni opatrovateľskej dovolenky. Podobne ako v prípade tých, ktorí mali túto možnosť, aj táto skupina vykazovala výrazné rozdiely medzi členskými štátmi, a to od 6,9 % v Lotyšsku a 7,7 % v Slovinsku až po 58,6 % v Poľsku a 58,7 % na Cypre (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vplyvy na zdravie: v roku 2009 Elizabeth Blackburn, Carol Greider a Jack Szostak získali Nobelovu cenu v medicíne za výsledky výskumu, ktoré poukazujú na biologické účinky stresu typického pre dlhodobých opatrovateľov. Dlhodobá starostlivosť viedla ku skráteniu dĺžky telomér u matiek s deťmi s osobitnými potrebami vo veku od deviatich do 17 rokov. Vplyv tohto dlhotrvajúceho stresu bol vo veľkej miery zdokumentovaný v medzinárodnej vedeckej literatúre. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Počas vypočutia 4. júla 2022 Európska komisia uviedla, že neformálna starostlivosť predstavuje 33 – 39 miliárd hodín, čo zodpovedá 2,4 % až 2,7 % HDP EÚ. Viacročný finančný rámec, teda objem investícií EÚ do inovatívnych projektov do budúcnosti, predstavuje menej ako polovicu tejto sumy alebo približne 1,02 % HDP. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zo životných príbehov rodinných opatrovateľov zhromaždených mimovládnymi organizáciami zastupujúcimi osoby so zdravotným postihnutím vyplýva, že v súvislosti s príležitosťami na spoločenské kontakty alebo dokonca udržiavaním kultúrnych a športových záujmov čelia výrazným prekážkam a obmedzeniam vzhľadom na to, že činnosti spojené s opatrovateľskou starostlivosťou sú často nepredvídateľné a k poskytovanej starostlivosti neexistujú alternatívy. Okrem toho veľmi často čelia problému nedostatku času a priestoru na odpočinok. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ako ukazujú údaje zo štatistických analýz a individuálnych životných príbehov, pri vykonávaní činností dlhodobej starostlivosti o príbuzných so zdravotným postihnutím, s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami, existujú rodové rozdiely, ktoré nadmerné zaťaženie presúvajú na ženy. Najväčší vplyv možno pozorovať v súvislosti s odchodom z trhu práce, obmedzením kariérneho postupu, núteným prechodom na prácu na kratší pracovný čas a všeobecnejšie s väčšou materiálnou a nehmotnou chudobou. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V EÚ 25 % žien a 3 % mužov uvádza, že nemajú prístup k platenému zamestnaniu alebo môžu pracovať len na čiastočný úväzok nedobrovoľne z dôvodu starostlivosti o rodinných príslušníkov, mladých ľudí, starších ľudí a chorých (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Osoby, ktoré sa vzdali práce, často neplatia odvody do sociálnej poisťovne potrebné na to, aby mohli neskôr poberať dôchodkové dávky, a preto je u nich pravdepodobné, že skončia v systéme pomoci alebo podpory chudoby. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V jednotlivých krajinách EÚ sa opatrovateľské služby a rodinné služby rôznym spôsobom zmenšujú a znižujú, čo spôsobuje ešte väčšie zaťaženie občanov, ktorí sa dlhodobo starajú o príbuzných so zdravotným postihnutím a s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami vrátane onkologických ochorení. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Keďže títo opatrovatelia nevykonávajú prácu v rámci pracovnoprávneho vzťahu, nevzťahujú sa na nich opatrenia na ochranu zdravia a prevenciu chorôb, ktoré boli stabilizované a etablované v prípade zamestnancov. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Z osobných skúseností rodinných opatrovateľov vyplýva, že okrem iného trvalá a dlhodobá starostlivosť často predstavuje povinnú alebo nútenú voľbu z dôvodu nedostatku opatrovateľských služieb a snahy vyhnúť sa ústavnej starostlivosti o príbuzného. Aj keď sú služby na dobrej úrovni, stále zostávajú viac alebo menej výrazné povinnosti spojené s opaterou. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Odkázanosť na starostlivosť zo strany rodiny z dôvodu nedostatku alternatív, pomoci a podpory často znamená, že osoby so zdravotným postihnutím nie sú schopné začať samostatný a nezávislý život. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Zo štúdie nadácie Eurofound s názvom Living, working and COVID-19 (5) [Život, práca a COVID-19] vyplýva, že počas pandémie došlo k výraznému zvýšeniu povinností v oblasti formálnej aj neformálnej domácej starostlivosti a zníženiu využívania rezidenčnej starostlivosti. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Náklady na ústavnú starostlivosť v zariadeniach starostlivosti, ktoré môžu viesť k odlúčeniu od rodiny, zvyčajne predstavujú podstatne väčší a strategickejší podiel výdavkov na sociálnu ochranu v členských štátoch EÚ v porovnaní s výdavkami na politiky na podporu samostatného bývania a nezávislého života. Je to napriek zásadám a odporúčaniam stratégie EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030, v ktorej Európska komisia vyzvala členské štáty, aby prijali osvedčené postupy na deinštitucionalizáciu v oblasti duševného zdravia a v prípade všetkých osôb so zdravotným postihnutím vrátane detí s cieľom posilniť prechod od inštitucionálnej starostlivosti ku komunitným podporným službám. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Nadmerné zaťaženie opatrovateľskými povinnosťami sa týka širokej škály osôb, ktorých osobitné charakteristiky ovplyvňujú intenzitu, trvanie, druh poskytovanej starostlivosti, ako aj jej možné postupné zvyšovanie, a v dôsledku toho určujú i nadmerné povinnosti. Môže ísť o osoby s mentálnym postihnutím, osoby so závažným intelektuálnym postihnutím, osoby so senilnou demenciou, s chronickými, degeneratívnymi a onkologickými ochoreniami. V mnohých prípadoch je aj výlučne zdravotnícky aspekt starostlivosti ponechaný na rodinného príslušníka poskytujúceho starostlivosť. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Napriek značným rozdielom stále pretrváva mnoho stereotypov týkajúcich sa opatrovateľskej práce vykonávanej rodinnými príslušníkmi. Existuje napríklad stereotypné vnímanie, že takéto situácie sú neodvratné alebo sú naopak výsledkom čisto emocionálnych a vedomých rozhodnutí týchto rodinných opatrovateľov. Ak sú osoby so zdravotným postihnutím nútené spoliehať sa na opatrovateľskú starostlivosť rodinného príslušníka, v určitých špecifických situáciách je pre tieto osoby zložité dosiahnuť osobnú autonómiu alebo nezávislý život, čo môže poškodiť alebo obmedziť ich rozhodnutia a príležitosti ísť vlastnou životnou cestou. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Napriek značným rozdielom spojeným s rôznou kvalitou podporných služieb je zvládanie núdzových situácií (choroba opatrovateľa, akútna starostlivosť, núdzové situácie v oblasti bývania, konflikty a nekontrolovaný stres atď.) mimoriadne dôležitým faktorom tak pri výnimočných udalostiach, ako aj z hľadiska súvisiaceho stresu a úzkosti. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | V situáciách zvýšeného tlaku a v prípade, keď neexistujú alternatívne riešenia priamej starostlivosti zo strany rodinných príslušníkov, spôsobuje možnosť očakávanej neprítomnosti osoby, ktorá sa stará o príbuzného (z dôvodu straty osobnej autonómie, degeneratívnej choroby, veku, úmrtia) hlboké a opodstatnené obavy. Skutočnosť, že bremeno opatrovateľských povinností znáša výlučne príbuzný (najmä vo veľmi ťažkých situáciách) vedie k izolácii celej rodiny s predvídateľnými dôsledkami, ktorými sú často aj rôzne ochorenia. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | V práve EÚ absentuje jednotné uznanie úlohy osoby, ktorá sa stará o príbuzného s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami alebo so zdravotným postihnutím, vrátane uznania prínosu jej služieb, ale aj uznania rizík a potrieb spojených s prácou tejto osoby. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Zdá sa, že situácie vyznačujúce sa veľkou mierou vylúčenia, rizika a nerovnakých príležitostí súvisia s kvalitou a množstvom služieb poskytovaných rodinám a osobám, služieb súvisiacich so zdravotným postihnutím a s podporou samostatného života, ako aj s domácimi službami, najmä zdravotnými a rehabilitačnými službami. Nie sú však k dispozícii žiadne údaje, na základe ktorých by bolo možné s istotou identifikovať a vymedziť všetky aspekty možnej korelácie a identifikovať osvedčené postupy. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | V smernici (EÚ) 2019/1158 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami sa stanovila séria opatrení na kompenzáciu rodových nerovností vo formách rodinnej starostlivosti, ako aj ďalšie opatrenia na zlepšenie zosúladenia starostlivosti a pracovného času. Okrem analýzy skutočného vplyvu v členských štátoch sa smernica nezaoberá rodinnými príslušníkmi, ktorí nie sú zamestnaní, vzdali sa práce alebo sú na dôchodku. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Ako vyplýva z vypočutia tematickej študijnej skupiny Práva osôb so zdravotným postihnutím 16. septembra 2021, osobám, ktoré sa dlhodobo starajú o svojich príbuzných so zdravotným postihnutím alebo trpiacich chronickými alebo degeneratívnymi ochoreniami, poskytujú v mnohých prípadoch podporu neziskové organizácie samotných rodinných príslušníkov. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | V EÚ27 pracuje v odvetví dlhodobej starostlivosti približne 6,3 milióna ľudí, čo predstavuje 3,2 % celkovej pracovnej sily EÚ (na základe zberu údajov v rámci výberového zisťovania pracovných síl v EÚ z roku 2019). Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely, pričom v niektorých krajinách boli zaznamenané veľmi nízke miery (1,8 % alebo menej v Bulharsku, Chorvátsku, na Cypre, v Estónsku, Grécku, Litve, Maďarsku, Taliansku, Poľsku a Rumunsku), čo s najväčšou pravdepodobnosťou odráža závislosť od neformálnej (rodinnej) starostlivosti v týchto krajinách (a odkázanosť na domácich opatrovateľov zamestnaných rodinami, ktorí nie sú zohľadnení v týchto štatistikách). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Zo štúdie nadácie Eurofound (2020) vyplynulo, že mzdy v oblasti dlhodobej starostlivosti a iných sociálnych služieb sú o 21 % nižšie ako priemer, pričom sa v nej odporúča podpora kolektívneho vyjednávania v tejto oblasti s cieľom riešiť zistený problém (6). |
| --- | --- |

2.27.

3.   Budovanie politiky v prospech opatrovateľov

| 3.1. | Je nutné dosiahnuť spoločné vymedzenie úlohy a postavenia rodinných príslušníkov, ktorí sa dlhodobo starajú o príbuzných so zdravotným postihnutím, s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami vrátane ochorení postihujúcich kognitívne schopnosti a onkologických ochorení, ako aj špecifikovať osobitné charakteristiky takejto starostlivosti a odstupňovať jednotlivé opatrenia. Toto vymedzenie by prispelo k uznaniu postavenia týchto osôb, politík a podporných služieb v krajinách EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V rámci komplexného preskúmania politík v oblasti sociálneho zabezpečenia je potrebné a vhodné zvýšiť a zabezpečiť zapojenie a účasť osôb (opatrovateľov a opatrovaných) na spoločnom plánovaní služieb, ktoré sa ich týkajú, a v skoršej fáze na strategickej tvorbe príslušných politík. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V záujme vymedzenia tohto javu je nevyhnutné vypracovať štúdiu o situácii a životných podmienkach osôb, ktoré sa dlhodobo starajú o príbuzných so zdravotným postihnutím, s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami vrátane ochorení postihujúcich kognitívne schopnosti a onkologických ochorení. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aby sme disponovali náležitými informáciami potrebnými na vypracovanie politík v tejto oblasti, Eurostat by mal aktualizovať prieskum „Zosúladenie pracovného a rodinného života“ z roku 2018 a ďalej rozpracovať vplyvy činnosti v oblasti dlhodobej starostlivosti o príbuzných na rodinných príslušníkov bez ohľadu na to, či sú zároveň zamestnaní alebo nie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Osobám, ktoré sa dlhodobo starajú o svojich príbuzných, by sa mala v oblasti zdravia zaručiť ochrana, ktorá poskytuje vhodnú ochranu čo možno najviac porovnateľnú s ochranou, aká sa zaručuje zamestnaným a samostatne zárobkovo činným osobám. Mala by zahŕňať aj opatrenia na prevenciu úrazov, ku ktorým dôjde pri výkone ich opatrovateľských povinností, ako aj na prevenciu chorôb a zdravotných ťažkostí súvisiacich s ich opatrovateľskými povinnosťami. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mali by sa vykonať ekonomické a právne analýzy a analýzy vplyvu s cieľom identifikovať spoločné, spravodlivé a udržateľné kritériá, na základe ktorých sa uzná náročnosť práce dlhodobej starostlivosti o príbuzných v prípade osôb, ktoré zároveň vykonávajú pravidelnú profesionálnu činnosť. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mali by sa vykonať ekonomické a právne analýzy a analýzy vplyvu s cieľom určiť opatrenia finančnej podpory pre tých, ktorí sa vzdajú práce, aby sa mohli starať o staršieho príbuzného alebo príbuzného s chronickými a degeneratívnymi ochoreniami alebo so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V súlade so stanoviskom na tému Stratégia pre rodovú rovnosť (7) je potrebné prijať opatrenia na riešenie rodovej nerovnosti, ktorá ovplyvňuje dlhodobú starostlivosť o vlastných príbuzných, a to aj posilnením vykonávania usmernení, ktoré sa už uvádzajú v smernici (EÚ) 2019/1158. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Úspech a účinnosť politík a služieb v prospech rodinných príslušníkov poskytujúcich dlhodobú starostlivosť úzko súvisia s politikami a podporou poskytovanou osobám so zdravotným postihnutím, ktoré majú v úmysle alebo sú schopné začať žiť nezávisle tiež mimo svojej rodiny pôvodu aj vtedy, keď sú závislé od rodiny, pokiaľ ide o ich starostlivosť. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Poznatky a povedomie o tomto aspekte sa javia stále neucelené a čiastočné a obmedzujú sa na malý počet pozorovateľov a sociálnych aktérov. Preto by sa mali prijať opatrenia na nápravu tohto nízkeho povedomia, a to aj prostredníctvom osobitných iniciatív, s cieľom posilniť a podporiť príslušné politiky a podporné opatrenia. EHSV preto vyzýva, aby sa zaviedol Európsky deň osôb, ktoré sa dlhodobo starajú o svojich príbuzných. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV vyzýva Európsku úniu, aby úzko spolupracovala s členskými štátmi s cieľom zlepšiť životné podmienky osôb, ktoré sa dlhodobo starajú o svojich príbuzných, ako aj členov ich rodiny, v neposlednom rade v snahe zabrániť tomu, aby táto činnosť bola de facto nútenou voľbou. Mali by sa preto prijať tieto konkrétne opatrenia:






  — | uznať a posilniť úlohu zainteresovaných strán aj v oblasti komunitných služieb, |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

uznať a posilniť úlohu zainteresovaných strán aj v oblasti komunitných služieb,

| — | zaručiť služby a podporu v oblasti bývania, aby sa zabránilo izolácii, marginalizácii a psychickému a fyzickému preťaženiu, |
| --- | --- |

—

zaručiť služby a podporu v oblasti bývania, aby sa zabránilo izolácii, marginalizácii a psychickému a fyzickému preťaženiu,

| — | posilniť domáce služby s osobitným zameraním na požiadavky v zdravotnej a ošetrovateľskej oblasti, |
| --- | --- |

—

posilniť domáce služby s osobitným zameraním na požiadavky v zdravotnej a ošetrovateľskej oblasti,

| — | poskytovať služby psychologickej pomoci pre rodinného opatrovateľa a členov rodiny, |
| --- | --- |

—

poskytovať služby psychologickej pomoci pre rodinného opatrovateľa a členov rodiny,

| — | poskytnúť zvýhodnenia a zjednodušiť postupy týkajúce sa administratívnych úkonov, |
| --- | --- |

—

poskytnúť zvýhodnenia a zjednodušiť postupy týkajúce sa administratívnych úkonov,

| — | zabezpečiť núdzové služby v súvislosti s neočakávanými udalosťami alebo v prípadoch, keď nie je možné poskytnúť starostlivosť, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť núdzové služby v súvislosti s neočakávanými udalosťami alebo v prípadoch, keď nie je možné poskytnúť starostlivosť,

| — | zabezpečiť výpomocné služby, ktoré by znížili vplyv nadmerného a dlhotrvajúceho preťaženia rodinných príslušníkov, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť výpomocné služby, ktoré by znížili vplyv nadmerného a dlhotrvajúceho preťaženia rodinných príslušníkov,

| — | riešiť, a to aj prostredníctvom finančnej pomoci, riziko chudoby osôb, ktoré sa vzdali plateného zamestnania alebo si skrátili pracovný čas, a vo všeobecnosti riziko chudoby príslušnej domácnosti, |
| --- | --- |

—

riešiť, a to aj prostredníctvom finančnej pomoci, riziko chudoby osôb, ktoré sa vzdali plateného zamestnania alebo si skrátili pracovný čas, a vo všeobecnosti riziko chudoby príslušnej domácnosti,

| — | podporovať v politikách členských štátov (kvalitatívnu a kvantitatívnu) ponuku pracovnej sily v oblasti dlhodobej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

podporovať v politikách členských štátov (kvalitatívnu a kvantitatívnu) ponuku pracovnej sily v oblasti dlhodobej starostlivosti,

| — | tam, kde je to možné, podporovať v prípade osôb so zdravotným postihnutím možnosti získavania osobnej autonómie, alternatívne riešenia v oblasti bývania a nezávislé spôsoby života, |
| --- | --- |

—

tam, kde je to možné, podporovať v prípade osôb so zdravotným postihnutím možnosti získavania osobnej autonómie, alternatívne riešenia v oblasti bývania a nezávislé spôsoby života,

| — | zavádzať opatrenia týkajúce sa rodinných opatrovateľov založené na spoločných opatreniach verejných politík (uznanie a posilnenie úlohy rodinných opatrovateľov, dostupnosť a spoľahlivosť služieb, zdravie opatrovateľov, podpora riešení, ktoré pomôžu zainteresovaným vytrvať, sociálna ochrana a systémy náhrad pre opatrovateľov atď.) a zamestnávateľov prostredníctvom sociálneho dialógu a napokon samotných rodinných opatrovateľov a organizácií, ktoré ich zastupujú, čím sa zabezpečí ich zapojenie od vypracovania verejných politík až po ich vykonávanie. |
| --- | --- |

—

zavádzať opatrenia týkajúce sa rodinných opatrovateľov založené na spoločných opatreniach verejných politík (uznanie a posilnenie úlohy rodinných opatrovateľov, dostupnosť a spoľahlivosť služieb, zdravie opatrovateľov, podpora riešení, ktoré pomôžu zainteresovaným vytrvať, sociálna ochrana a systémy náhrad pre opatrovateľov atď.) a zamestnávateľov prostredníctvom sociálneho dialógu a napokon samotných rodinných opatrovateľov a organizácií, ktoré ich zastupujú, čím sa zabezpečí ich zapojenie od vypracovania verejných politík až po ich vykonávanie.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 77.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, ktorou sa zrušuje smernica Rady 2010/18/EÚ (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79).

2

(3)  Reconciliation of work and family life [Zosúladenie pracovného a rodinného života], Eurostat 2018.

3

Reconciliation of work and family life

(4)  Ú. v. EÚ C 194 12.5.2022, s. 19, bod 3.8

4

(5)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19.

5

(6)  Long-term care workforce: Employment and working conditions, Eurofound, 2020.

6

Long-term care workforce: Employment and working conditions

(7)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 77.

7

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Centrá digitálnych inovácií a MSP

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/12)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Nicos EPISTITHIOU |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

Pomocný spravodajca:

Nicos EPISTITHIOU

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | Stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 13. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 136/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

Stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

13. 9. 2022

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

136/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV je hlboko presvedčený o tom, že európske hospodárstvo môže mať prospech z digitálnej a zelenej transformácie a stať sa konkurencieschopnejším, udržateľnejším, odolnejším a nezávislejším. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V záujme dosiahnutia týchto cieľov je nutné, aby EÚ zlepšila svoje kapacity v oblasti výskumu a vývoja a zintenzívnila rozširovanie technológií medzi občanmi, vo verejnej správe a v podnikoch. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor je toho názoru, že investície EÚ do výskumu a vývoja treba čo najskôr zvýšiť na úroveň 3 % HDP. Európska únia musí vypracovať osobitný súbor zručností v oblasti digitálnych technológií novej generácie a zabezpečiť, aby sa stali súčasťou obchodných modelov podnikov v EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dvojaká transformácia ponúka mnohé príležitosti na zvýšenie konkurencieschopnosti MSP, môže však znamenať aj hrozbu. Ak sa má predísť týmto rizikám, európske MSP sa musia v priebehu transformácie podporiť súborom politík a nástrojov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tradičné MSP síce môžu byť mimoriadne inovatívne, na druhej strane zvládnutie dvojakej transformácie je pre ne náročné z dôvodu finančných a organizačných obmedzení, ako aj chýbajúcich kompetencií. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V každom členskom štáte sa musí radikálne zlepšiť prístup MSP k finančným prostriedkom na inovácie, a to aj prostredníctvom kapitálového financovania a daňových stimulov prepojených s digitálnymi technológiami a zručnosťami. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Centrá digitálnych inovácií fungujú ako jednotné kontaktné miesta, ktoré spoločnostiam poskytujú analýzy a riešenia na zvládnutie dvojakej transformácie. EHSV je presvedčený o tom, že do činnosti centier digitálnych inovácií by sa malo zapojiť viac spoločností z EÚ, a to aj podnikov sociálneho hospodárstva, a že je potrebné lepšie informovať o výsledkoch tohto zapojenia, zvlášť pokiaľ ide o MSP. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Centrá digitálnych inovácií môžu slúžiť ako platformy na otestovanie technologických riešení pred investovaním („najprv otestovať, potom investovať“), na výmenu najlepších postupov a rozvoj digitálnych zručností. Môžu tiež zohrať zásadnú úlohu pri využití potenciálu digitálnych technológií v záujme udržateľnosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor sa domnieva, že chýba jasná predstava o budúcom rozvoji centier digitálnych inovácií, a to najmä s prihliadnutím na novo vytvorené európskym centrám pre digitálne inovácie. Sú potrebné kľúčové ukazovatele výkonnosti na meranie výkonnosti centier digitálnych inovácií s cieľom transformovať tieto centrá na hlavné európske strediská pre inkluzívnu inováciu MSP. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa nazdáva, že centrá digitálnych inovácií by mali fungovať ako „prostredníci“ koncipovaní tak, aby vnímali potreby MSP a hľadali nástroje a riešenia na ich usmernenie. Je mimoriadne dôležité zvyšovať informovanosť o tom, akú významnú úlohu môžu centrá digitálnych inovácií zohrávať. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Výbor konštatuje, že niekoľko politík týkajúcich sa MSP sa nevykonáva na úrovni členských štátov a že informovanie MSP o týchto možnostiach pomoci je veľmi nedostatočné. Európska únia sa musí spoločne s členskými štátmi zapojiť do zvýšenia informovanosti o existujúcich európskych a národných iniciatívach pre MSP vrátane informovania o výhodách pripojenia sa k sieti centier digitálnych inovácií. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV je toho názoru, že je potrebné zabezpečiť náležité finančné prostriedky na činnosť centier digitálnych inovácií, od programov na podporu rozvoja podnikov a výskumu a vývoja po subvencované finančné prostriedky pre podniky a účasť na výzvach na predkladanie ponúk. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV sa nazdáva, že centrá digitálnych inovácií by mali venovať pozornosť podpore regionálnych hospodárstiev a miestnych systémov MSP, a odporúča regionálne zmapovanie existujúcich centier a zostavenie akčného plánu zameraného na regionálny rozvoj a širšie začlenenie a účasť. Spolupráca medzi veľkými spoločnosťami a MSP môže pozdvihnúť digitálnu inováciu na novú úroveň a zužitkovať v súčasnosti nevyužitý potenciál inovácie založenej na dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV poznamenáva, že existujú rozdiely medzi európskymi regiónmi z hľadiska rozloženia centier digitálnych inovácií, pričom v tejto oblasti zaostáva východná a juhovýchodná Európa. Zmenšovanie rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi má zásadný význam pre pokrok Európy. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Centrá digitálnych inovácií musia podporovať MSP pri zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikácii ich pracovnej sily vrátane podnikateľov, a to aj s cieľom zabezpečiť budúcu zamestnateľnosť v rýchlo sa meniacich podmienkach. Je potrebné rozvíjať vzdelávacie systémy so silným dôrazom na oblasť STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika), a to od základných škôl. Ďalšími dôležitými aktérmi sú technické a odborné stredoškolské a vysokoškolské vzdelávanie a miestne univerzity. Digitálne zručnosti sú rozhodujúcim faktorom na dosiahnutie úplnej digitalizácie a prilákanie mladých talentov aj do tradičných odvetví. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Odborové zväzy, organizácie občianskej spoločnosti, združenia zamestnávateľov a subjekty verejného sektora musia spolupracovať pri riadení úloh a stratégií centier digitálnych inovácií, ako aj pri koncipovaní programov celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré zaručujú trvalú zamestnateľnosť, dôstojné pracovné miesta a mzdy a zabezpečujú sociálne práva pracovníkov. Významnou súčasťou celého procesu je sociálny dialóg a nutnosť zaručiť rodovú rovnosť. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Kontext návrhu a všeobecné pripomienky

| 2.1. | Digitálna transformácia má mimoriadny vplyv na hospodárstvo, životné prostredie a spoločnosť ako celok. Zvyšuje produktivitu hospodárskych systémov, zlepšuje verejné služby a kvalitu života obyvateľov a podnecuje nový rozvoj. Podniky a organizácie (verejné a súkromné, trhové a sociálne), ktoré sa vydali na cestu digitálnej transformácie, rozvíjajú svoje služby, produkty a procesy a stávajú sa konkurencieschopnejšími. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aj obavy z negatívnych vplyvov digitalizácie na zamestnanosť boli jasnejšie zasadené do súvislostí: pri vysoko normalizovaných činnostiach v odvetviach, ktoré sú viac vystavené konkurencii, skutočne hrozí riziko presunu, v odvetviach s vyššou pridanou hodnotou a vo výrobe je však oveľa nižšie. Európske hospodárstvo môže mať celkovo prospech z digitálnej a zelenej transformácie a stať sa konkurencieschopnejším, udržateľnejším, odolnejším a nezávislejším. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zmeny, ktoré prináša digitálna transformácia, sú zásadné a rýchle. Od všetkých organizácií vyžadujú, aby nepretržite držali krok s hektickým tempom zmien vrátane toho, aby sa sami pretransformovali. Medzi organizácie, ktoré digitálna transformácia najviac negatívne ovplyvnila, patria MSP tvoriace oporu európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tradičné MSP majú tendenciu sústreďovať zdroje, ktoré sú obmedzené z hľadiska finančných prostriedkov, ľudského kapitálu a organizačnej štruktúry, do konsolidovaných činností a postupov. Dokonca aj keď patria medzi vysoko inovatívne, obvykle dávajú prednosť postupnej inovácii (mid-tech) pred radikálnou inováciou (high-tech), ktorá je pre digitálnu oblasť typická. Malé a stredné podniky sa tiež spoliehajú na tradičné bankové úvery ako na zdroj financovania, a občas im v ich získaní bráni chýbajúca zábezpeka alebo úverová história. Je možné rozvíjať širšie príležitosti na získanie finančných prostriedkov, najmä pokiaľ ide o kapitálové financovanie, ktoré je v EÚ stále menej rozvinuté než napríklad v USA, kde je k dispozícii veľa finančných prostriedkov vo fázach, keď nie je možné splácať dlh. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandémia COVID-19 urýchlila procesy digitálnej transformácie: najdôležitejšie aspekty hospodárstva a spoločnosti, ako je práca, obchod, vzdelávanie, komunikácia či zábava, sa zrazu stali virtuálnymi. MSP museli v záujme prežitia rozvinúť digitálnu prítomnosť. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pandémia COVID-19 tiež obmedzila obchodné toky a narušila globálne hodnotové reťazce, čo dokazuje, že Európa musí nutne a naliehavo dosiahnuť oveľa vyššiu úroveň technologickej nezávislosti. Týmto smerom sa uberajú stratégie EÚ na vývoj autonómnych a vysokokonkurencieschopných riešení pre najdôležitejšie technológie budúcnosti. Súčasťou procesu sú aj politické rozhodnutia, ktoré treba uvítať a podporiť. Napriek dosiahnutému pokroku zostáva značný priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o digitálnu transformáciu podnikov, subjektov verejného sektora a ďalších organizácií. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV je presvedčený o tom, že schopnosť prinášať inovácie a šíriť ich v spoločnosti a hospodárstve budú predstavovať hlavné faktory, ktoré určia konkurencieschopnosť EÚ v období od súčasnosti do roku 2050. Európska únia musí v tejto súvislosti a v zhode s programom Európskej komisie Digitálna Európa (1) vypracovať osobitný súbor zručností v oblasti digitálnych technológií novej generácie, ako je internet vecí, veľké dáta, umelá inteligencia, robotika, cloud computing a blockchain, a zabezpečiť, aby sa tieto podporné technológie stali trvalou súčasťou obchodných modelov európskych podnikov, a to aj prostredníctvom činnosti digitálnych inovačných centier. Z dôvodu jasnosti textu tohto stanoviska nazývame centrá digitálnych inovácií i európske centrá digitálnych inovácií centrami digitálnych inovácií. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | To, čo platí pre digitálnu transformáciu, sa vzťahuje aj na zelenú transformáciu. Obe fázy systémovej transformácie majú veľa spoločných vlastností a znamenajú dvojitú záťaž pre MSP (a samozrejme aj rôzne príležitosti, ktoré treba dôkladne posúdiť). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Digitalizácia európskeho priemyslu bude mať priamy vplyv na dosiahnutie klimatických cieľov zelenej dohody a cieľov udržateľného rozvoja Agendy 2030. Pokročilé digitálne projekty však tiež spotrebúvajú značné množstvo energie a EHSV sa domnieva, že významnú úlohu pri skúmaní vplyvu na zelenú transformáciu môžu zohrať európske centrá digitálnych inovácií. Udržateľnú výrobu a obehové obchodné modely v Európe možno dosiahnuť len prostredníctvom rozsiahlych investícií do nových vznikajúcich technológií. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tieto výzvy si vyžadujú rýchly a intenzívny rozvoj technologických kapacít EÚ. EHSV poznamenáva, že EÚ stále zaostáva z hľadiska investícií do výskumu a vývoja v pomere k HDP (2,32 % v roku 2020, v porovnaní s 3,08 % v USA a 3,2 % v Japonsku) (2). Čo najskôr je potrebné zvýšiť investície do výskumu a vývoja na úroveň 3 % HDP s cieľom umožniť EÚ globálne konkurovať vo svete digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Podniky na európskej úrovni, a to nielen MSP, sa usilujú vyrovnať so zavádzaním nových technológií. EHSV v niekoľkých svojich stanoviskách poukázal na skutočnosť, že digitálna transformácia síce dáva podnikom v celej EÚ významné príležitosti, mnohé z nich však stále čelia prekážkam a právnej neistote, najmä pokiaľ ide o cezhraničné aktivity. Tieto neistoty sa v prípade viacerých MSP pridávajú k nedostatočnému prístupu k finančným alebo investičným zdrojom, ako aj k nedostatku kvalifikovaných pracovníkov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Preto treba vytvoriť a posilniť nástroje na pomoc MSP pri prekonávaní týchto nedostatkov. Centrá digitálnych inovácií predstavujú hlavný nástroj na dosiahnutie uvedených cieľov. EHSV je presvedčený o tom, že s centrami digitálnych inovácií by malo spolupracovať viac európskych spoločností a že je potrebné lepšie informovať o výsledkoch, zvlášť pokiaľ ide o MSP. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Centrá digitálnych inovácií ako infraštruktúra na pomoc MSP

| 3.1. | Centrá digitálnych inovácií sú rôzne subjekty (organizačne, z hľadiska riadenia a poskytovaných služieb), ktoré boli zriadené v celej Európe s cieľom pomôcť MSP pri digitálnej transformácii. Centrá digitálnych inovácií fungujú ako jednotné kontaktné miesta, ktoré spoločnostiam poskytujú analýzy a riešenia na zvládnutie dvojakej transformácie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Centrá poskytujú MSP služby s pridanou hodnotou, ako je zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia, poradenstvo v oblasti inovácií, technológií, stratégií, financií, zelenej transformácie a obehového hospodárstva. Často ponúkajú aj technologické zariadenia a platformy na testovanie technologických riešení pred investovaním („najprv otestovať, potom investovať“). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Široká sieť centier digitálnych inovácií v Európe sa významne reštrukturalizuje. Nedávno vybrané európske centrá digitálnych inovácií budú z 50 % financované z fondov programu Digitálna Európa a z 50 % z vnútroštátnych a regionálnych finančných prostriedkov a ich úlohou bude podporovať digitalizáciu MSP a subjektov verejného sektora. Po prijatí programu Digitálna Európa budú prvé európske centrá digitálnych inovácií uvedené do prevádzky od septembra 2022. Súčasné centrá digitálnych inovácií budú naďalej fungovať a pomáhať pri digitálnej transformácii MSP a regiónov s využitím zdrojov programu Horizont Európa a EFRR. EHSV sa domnieva, že toto prekrývanie názvov by mohlo spôsobiť zmätok medzi príjemcami služieb. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV je presvedčený o tom, že chýba jasná predstava o budúcom rozvoji centier digitálnych inovácií. Požaduje preto stanovenie jasných kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ktoré by umožnili merať výkonnosť centier digitálnych inovácií v priebehu času, ako aj zmapovať, ako postupuje stratégia digitalizácie MSP na európskej úrovni. Centrá digitálnych inovácií sa musia stať úplnou sieťou jednotných kontaktných miest, ktoré budú vychádzať v ústrety digitálnym potrebám MSP. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Európske centrá digitálnych inovácií budú jednotnejšie z hľadiska veľkosti, správy a riadenia i úloh. Budú pomerne široko geograficky prítomné a budú rozvíjať špecifické kapacity na vysokej úrovni v jednotlivých „kľúčových podporných technológiách“, ako sú vymedzené v programe Digitálna Európa. Budú pomáhať pri digitálnej transformácii spoločností, najmä MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou, ako aj subjektov verejného sektora. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kľúčové podporné technológie a prístup zameraný na špičkové technológie, ktorý Európska komisia uplatňuje v prípade európskych centier digitálnych inovácií, sú síce v súlade s cieľmi technologickej konkurencieschopnosti Európy stanovenými v programe Digitálna Európa, vzbudzujú však obavy, pokiaľ ide o ich schopnosť prispôsobiť sa spôsobom inovácie MSP. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa v stratégii zvyšovania digitálnej kapacity MSP venovala väčšia pozornosť povahe dopytu zo strany týchto typov podnikov, ako aj potenciálnym kritickým problémom, ktoré by mohli vzniknúť pri týchto procesoch radikálnych zmien. To je možné dosiahnuť zlepšením schopnosti načúvať potrebám MSP a spoluprácou s rôznymi zainteresovanými stranami vrátane veľkých spoločností v rámci špecializovaných inovačných programov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | MSP nemajú oficiálne organizačné úlohy v oblasti inovácií a výskumu a vývoja a ich prístup k inováciám je zameraný najmä na mid-tech inovácie (integrácia zavedených technológií) a prírastkové inovácie (postupné a pomalšie než radikálne digitálne inovácie), ktoré sa rozvíjajú aj prostredníctvom neformálnych a poloformálnych spôsobov výmeny odborných znalostí a experimentovania s inými podnikmi, a to aj v rámci subdodávateľských vzťahov. Kľúčové technológie by bolo možné zavádzať aj v MSP budovaním strategických a technologických vývojových prístupov, ktoré takéto technológie zahŕňajú. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Inovačné procesy pre MSP si preto vyžadujú „prostredníkov“ medzi dopytom a ponukou. Mal by byť koncipovaný tak, aby dokázal reagovať (aj na slabý) dopyt a identifikovať najvhodnejšie nástroje a riešenia v rámci nadmernej a chaotickej ponuky technologických odpovedí. Takýmto „prostredníkom“ by sa mohli stať centrá digitálnych inovácií. Je mimoriadne dôležité zlepšovať informovanosť o tom, akú významnú úlohu môžu európske centrá digitálnej inovácie zohrávať. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výsledky, ktoré centrá digitálnych inovácií dosiahli v tejto oblasti, možno už teraz považovať za pozitívne. Podľa EIB: „Zo zozbieraných údajov vyplýva, že centrá digitálnych inovácií zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore európskych MSP v oblasti digitálnej transformácie. [...] Viac ako 70 % opýtaných podnikov, ktoré využili centrum digitálnych inovácií, sa domnieva, že podpora, ktorú dostali, zlepšila ich digitálne smerovanie.“ |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Centrá digitálnych inovácií môžu zohrávať veľmi dôležitú úlohu aj pri podpore digitalizácie sociálnych podnikov, najmä v prípade sociálnych podnikov pôsobiacich v sektore sociálnej a domácej starostlivosti, kde digitálne technológie môžu pomôcť zlepšiť služby, a to tak, že sa zamerajú na potreby ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Návrhy na zlepšenie európskych politík v oblasti digitálnych inovácií pre MSP

| 4.1. | EHSV oceňuje pozornosť venovanú MSP, ako aj množstvo politík a programov na ich podporu. Výbor však upozorňuje, že celkový prístup Európskej komisie sa dostatočne nezameriava na procesy a potreby MSP. Okrem toho sa nie všetky uvedené politiky vykonávajú na vnútroštátnej úrovni a informovanie MSP o možnostiach pomoci vykazuje veľké nedostatky. Zvyšovanie informovanosti o európskych a vnútroštátnych iniciatívach sa musí stať prioritou a musia zaň zodpovedať spoločne európske inštitúcie a členské štáty. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV je toho názoru, že je potrebné zabezpečiť náležité finančné prostriedky na plnenie úloh centier digitálnych inovácií prostredníctvom využitia rôznych zdrojov, od programov na podporu rozvoja podnikania a podpory výskumu a vývoja na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni po subvencované financovanie pre podniky a účasť na výzvach na predkladanie ponúk. MSP je potrebné poskytnúť možnosť prístupu k daňovým stimulom prepojeným s investíciami do digitálnych inovácií a súvisiacich zručností. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV je presvedčený o tom, že centrá digitálnych inovácií by mali zohrať hlavnú úlohu v bezproblémovom a vyváženom rozvoji hospodárstva a zamestnanosti v EÚ a osobitne podporovať dvojakú, ekologickú a digitálnu transformáciu. V tomto zmysle by sa mali zamerať na poskytovanie tzv. „netrhových“ služieb v rámci odbornej prípravy a zvyšovania informovanosti, pričom náklady na tieto činnosti verejného významu by mali byť hradené z verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že centrá digitálnych inovácií by mali predovšetkým plniť úlohu integrujúcich zložiek systému a spájať potreby MSP s technologickými riešeniami. Na tento účel je nevyhnutné, aby centrá digitálnych inovácií rozvíjali schopnosť fungovať ako miestne inovačné platformy, ktoré spájajú zručnosti a zdroje miestnych inovačných sietí (a prípadne aj externých sietí) a dopyt/príležitosti vyplývajúce z miestnych výrobných systémov, a až následne rozvíjali špecifické zručnosti v jednotlivých kľúčových technológiách, ktoré sú špecifické pre iné subjekty výskumu a inovácií (výskumné centrá, univerzity, veľké spoločnosti). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vzhľadom na normalizáciu procesov a stimulov pre cezhraničnú spoluprácu a výmenu poznatkov, skúseností a postupov, a to aj prostredníctvom spoločnej digitálnej platformy, sa EHSV domnieva, že centrá digitálnych inovácií by mali zamerať svoju pozornosť na podporu regionálnych hospodárstiev a miestnych systémov MSP. EHSV preto odporúča regionálne zmapovanie existujúcich centier v spolupráci s organizáciami zamestnávateľov MSP a akčný plán zameraný na regionálny rozvoj a väčšie začlenenie a účasť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV konštatuje, že v rozdelení centier digitálnych inovácií medzi európskymi regiónmi pretrvávajú rozdiely, pričom zaostávajú tie isté krajiny východnej a juhovýchodnej Európy, ktoré mali v posledných rokoch nízku mieru digitalizácie. Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojom predchádzajúcom stanovisku uviedol: „Dôležitou prioritou bude preklenutie digitálnej priepasti [...]. Pandémia poukázala na príležitosti a nevýhody digitálnej komunikácie, najmä pre ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach.“ Zmenšovanie rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi má zásadný význam pre pokrok Európy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV sa domnieva, že na stimulovanie digitálnej a zelenej transformácie MSP je potrebné riadne monitorovať a riešiť dva hlavné aspekty: rozšírené digitálne zručnosti a spoluprácu medzi podnikmi, od výrobných a dodávateľských reťazcov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digitálne zručnosti sú rozhodujúcim faktorom najmä pre MSP, pretože predstavujú hlavnú prekážku dosiahnutia úplnej digitalizácie, a to aj v prípade silných finančných stimulov na investície. Pokiaľ ide o MSP, zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia sa týkajú pracovnej sily i podnikateľov, ktorí sa priamo podieľajú na výrobných procesoch a na rozhodovaní o inováciách a investíciách. Chýbajúce digitálne zručnosti bránia podnikateľom vo využívaní príležitostí, ktoré poskytujú digitálne technológie, a znamenajú vážnu prekážku pre konkurencieschopnosť podnikov, čo má negatívny vplyv na zamestnanosť. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | MSP nemajú oficiálne organizačné úlohy v oblasti inovácií a výskumu a vývoja a ich prístup k inováciám je zameraný najmä na mid-tech inovácie (integrácia zavedených technológií) a prírastkové inovácie (postupné a pomalšie než radikálne digitálne inovácie), ktoré sa rozvíjajú aj prostredníctvom neformálnych a poloformálnych spôsobov výmeny odborných znalostí a experimentovania s inými podnikmi, a to aj v rámci subdodávateľských vzťahov. Kľúčové technológie by bolo možné zavádzať aj v MSP budovaním strategických a technologických vývojových prístupov, ktoré takéto technológie zahŕňajú. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Odborové zväzy, mimovládne organizácie a organizácie občianskej spoločnosti, združenia zamestnávateľov a subjekty verejného sektora, ktorých vedúca úloha musí usmerňovať úlohy a stratégie centier digitálnych inovácií, musia spolupracovať na príprave programov zvyšovania úrovne zručností, rekvalifikácie, celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré zaručujú trvalú zamestnateľnosť pracovnej sily, dôstojné pracovné miesta a mzdy a sociálne práva. Vedúcu úlohu v procesoch digitálnej transformácie musia zohrávať pracovníci a je nutné dbať na rodovú rovnosť. V tejto súvislosti je veľmi dôležitý sociálny dialóg, ktorý treba podporovať, aby sa identifikovali krátkodobé a strednodobé potreby, ako aj dlhodobé politické vplyvy. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Spolupráca medzi veľkými spoločnosťami a MSP, od výrobných a dodávateľských reťazcov, by mohla pozdvihnúť digitálne inovácie na novú úroveň a prekonať mnohé prekážky v oblasti znalostí, normalizácie a nákladov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV sa domnieva, že budúca strategická úloha európskych centier digitálnych inovácií závisí od dvoch faktorov: od schopnosti tlmočiť tvorcom politík potreby, obmedzenia a príležitosti MSP súvisiace s výskumom, vývojom a inováciami s cieľom lepšie navrhovať politiky, ktoré podporujú dôležitosť a kvalitu MSP, ako aj od schopnosti zlepšiť naše sociálne a podnikateľské prostredie a prispieť k tomu, aby bolo odolnejšie a viac orientované na budúcnosť. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa a zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2015/2240 (Ú. v. EÚ L 166, 11.5.2021, s. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=R%26D_expenditure&oldid=551418.

2

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľná stratégia EÚ pre rastlinné bielkoviny a oleje

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/13)

| Spravodajca: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Lutz RIBBE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 158/2/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 10. 2022

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

158/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Chov hospodárskych zvierat v EÚ (zahŕňajúci produkciu mäsových a mliečnych výrobkov a vajec) je hospodársky významnou časťou poľnohospodárstva. V posledných rokoch sa však naň čoraz viac zameriava spoločenská diskusia, okrem iného pre regionálne, ale aj globálne nepriaznivé účinky intenzívnych chovov na životné prostredie a takisto vzhľadom na veľkú závislosť od dovozu krmív. Táto závislosť vyvoláva obavy v súvislosti s krmivovou a potravinovou bezpečnosťou EÚ. Závislosť od dovozu je značná najmä pri rastlinách s vysokým obsahom bielkovín (približne 75 %). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Okrem implicitného nároku na ornú pôdu mimo EÚ zaberá odvetvie chovu hospodárskych zvierat veľkú časť ornej pôdy aj v EÚ. Približne 50 % úrody sa skŕmi, aby bolo možné vyrobiť živočíšne produkty, a len menej ako 20 % ľudia priamo využijú ako rastlinnú stravu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | O európskej bielkovinovej stratégii sa diskutuje už roky, ale doteraz sa okrem vyhlásení týkajúcich sa rozvoja pestovania bielkovinových plodín v Európe urobilo len málo. Týmto stanoviskom chce Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) poukázať na to, aké ďalšie aspekty by sa v tejto oblasti mali zohľadniť. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV konštatuje, že zásobovanie bielkovinami v EÚ vykazuje len mierne nedostatky v samotnom potravinárstve pri výrobe (rastlinných) potravín, pričom výraznejšie nedostatky sú skôr v sektore kŕmnych zmesí. Je veľa dobrých dôvodov na rozšírenie pestovania bielkovinových plodín v EÚ a najmä na väčšie využívanie trávnych porastov na kŕmenie zvierat. Napriek existujúcemu potenciálu však čisto kvantitatívne nebude možné veľký dovoz bielkovín úplne nahradiť európskou výrobou bez toho, aby to malo zásadné účinky na ostatné časti poľnohospodárskej výroby. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV ďalej zdôrazňuje, že rozšírenie pestovania olejnín v EÚ by mohlo viesť aj k pozitívnym vplyvom, ako je sebestačnosť z hľadiska pohonných hmôt pre traktory, väčšia dostupnosť výliskov olejnín, ktoré majú vynikajúci potenciál ako bielkovinové krmivo, a rozšírenie striedania plodín. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Existuje totiž absolútne obmedzujúci faktor, ktorým sú dostupné poľnohospodárske plochy. V konvenčnom aj ekologickom poľnohospodárstve sa síce neustále podnikajú inovatívne kroky na zvýšenie produktivity, aj tie však majú z hľadiska objemov svoje hranice. EHSV preto považuje za naliehavo potrebné, aby EÚ vypracovala štúdiu o celoeurópskom potenciáli bielkovinových plodín a olejnín, ktoré by sa mohli pestovať na území EÚ, a o tom, aký podiel poľnohospodárskej pôdy by na ne pripadal. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dôležitou súčasťou európskej bielkovinovej stratégie musí preto byť celkové zosúladenie chovu hospodárskych zvierat s cieľmi EÚ aj OSN, ktoré sa týkajú európskej a globálnej potravinovej bezpečnosti, sebestačnosti v zásobovaní a udržateľnosti. Zintenzívnenie pestovania bielkovinových plodín v EÚ je len jedným aspektom celej problematiky. Z globálneho hľadiska sa vývoj, pri ktorom sa priemerná spotreba mäsa a mliečnych výrobkov na obyvateľa blíži dnešnej úrovni rozvinutých hospodárstiev, javí ako nezlučiteľný s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Stratégia EÚ pre rastlinné bielkoviny a oleje by mala prispieť aj k udržateľnému rozvoju vidieckych oblastí v súlade s dlhodobou víziou EÚ pre vidiecke oblasti, napríklad prostredníctvom rozvoja nových regionálnych hodnotových reťazcov, ktoré by boli sebestačné. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V Nemecku komisia pre budúcnosť poľnohospodárstva (Zukunftskommission Landwirtschaft) vymenovaná spolkovou vládou, v ktorej boli zastúpené všetky spoločensky dôležité skupiny, vypracovala v rámci holistického prístupu návrhy pre systém poľnohospodárstva a výživy so zahrnutím odvetvia chovu hospodárskych zvierat. Boli pritom navrhnuté zmeny výrobných spôsobov, ktoré sa majú zaviesť použitím balíka nástrojov (odmeňovanie prostredníctvom trhov a prémií) s cieľom umožniť pokiaľ možno všetkým poľnohospodárom prispôsobiť sa. EHSV Európskej komisii odporúča, aby formát tohto procesu bližšie preskúmala a posúdila, či by nebol vhodný aj pri príprave európskej bielkovinovej stratégie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Bielkovinová stratégia, ktorá by slúžila aj cieľom strategickej sebestačnosti v zásobovaní, bude musieť zahŕňať tieto prvky:






  — | podpora výskumu a inovácií v oblasti rastlinných bielkovín v celom hodnotovom reťazci a na účely optimalizovaného využívania rastlinných zdrojov bielkovín podľa potreby, |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

podpora výskumu a inovácií v oblasti rastlinných bielkovín v celom hodnotovom reťazci a na účely optimalizovaného využívania rastlinných zdrojov bielkovín podľa potreby,

| — | vývoj a intenzívnejšia podpora bielkovinového potenciálu v EÚ, |
| --- | --- |

—

vývoj a intenzívnejšia podpora bielkovinového potenciálu v EÚ,

| — | posilnenie udržateľnej domácej výroby rastlinných bielkovín, ktorá bude v súlade s prísnymi európskymi normami, |
| --- | --- |

—

posilnenie udržateľnej domácej výroby rastlinných bielkovín, ktorá bude v súlade s prísnymi európskymi normami,

| — | rozvoj a rozširovanie regionálnych hodnotových reťazcov a regionálnych spracovateľských kapacít, |
| --- | --- |

—

rozvoj a rozširovanie regionálnych hodnotových reťazcov a regionálnych spracovateľských kapacít,

| — | nepretržitá spolupráca s inštitúciami a poľnohospodárskymi organizáciami s cieľom podporiť pestovanie a používanie domácich rastlinných bielkovín v potravinárskom priemysle a v odvetví výroby krmív, |
| --- | --- |

—

nepretržitá spolupráca s inštitúciami a poľnohospodárskymi organizáciami s cieľom podporiť pestovanie a používanie domácich rastlinných bielkovín v potravinárskom priemysle a v odvetví výroby krmív,

| — | ďalšie zvyšovanie potenciálu výnosu zlepšením a rozšírením šľachtiteľských stratégií, |
| --- | --- |

—

ďalšie zvyšovanie potenciálu výnosu zlepšením a rozšírením šľachtiteľských stratégií,

| — | rozširovanie vzdelávacích a poradenských služieb a prenosu znalostí, |
| --- | --- |

—

rozširovanie vzdelávacích a poradenských služieb a prenosu znalostí,

| — | umožnenie a uľahčenie produkcie bielkovinových plodín v oblastiach ekologického záujmu, |
| --- | --- |

—

umožnenie a uľahčenie produkcie bielkovinových plodín v oblastiach ekologického záujmu,

| — | väčšie prepojenie chovu hospodárskych zvierat s regionálnym krmivovým potenciálom, |
| --- | --- |

—

väčšie prepojenie chovu hospodárskych zvierat s regionálnym krmivovým potenciálom,

| — | dôsledné dodržiavanie stanovených limitov znečistenia emisiami (dusičnany v povrchových a podzemných vodách, amoniak atď.) a internalizácia externých nákladov, |
| --- | --- |

—

dôsledné dodržiavanie stanovených limitov znečistenia emisiami (dusičnany v povrchových a podzemných vodách, amoniak atď.) a internalizácia externých nákladov,

| — | podpora takých spôsobov chovu, ktoré čo najlepšie zodpovedajú potrebám zvierat, a to informovaním spotrebiteľov a označovaním výrobkov, |
| --- | --- |

—

podpora takých spôsobov chovu, ktoré čo najlepšie zodpovedajú potrebám zvierat, a to informovaním spotrebiteľov a označovaním výrobkov,

| — | stanovenie výrobných a kvalitatívnych noriem, pokiaľ ide o zdravotné a ekologické dôsledky dovozu výrobkov konkurujúcich výrobkom z EÚ, |
| --- | --- |

—

stanovenie výrobných a kvalitatívnych noriem, pokiaľ ide o zdravotné a ekologické dôsledky dovozu výrobkov konkurujúcich výrobkom z EÚ,

| — | sprievodná informačná kampaň o environmentálnych a zdravotných dôsledkoch rôznych stravovacích návykov. |
| --- | --- |

—

sprievodná informačná kampaň o environmentálnych a zdravotných dôsledkoch rôznych stravovacích návykov.

2.   Úvod a súvislosti

| 2.1. | Poľnohospodárska politika a prax EÚ boli úspešné, pokiaľ ide o zásobovanie potravinami, teraz sa však, okrem iného v rámci stratégie „Z farmy na stôl“, viac zameriavajú na problematiku udržateľného rozvoja, dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Najneskôr od pandémie COVID-19 a začiatku vojny na Ukrajine sa pozornosť okrem toho upriamuje na cieľ strategickej sebestačnosti v zásobovaní. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Chov hospodárskych zvierat v EÚ (zahŕňajúci produkciu mäsových a mliečnych výrobkov a vajec) je hospodársky významnou časťou poľnohospodárstva. V posledných rokoch sa však naň z rôznych dôvodov čoraz viac zameriava spoločenská diskusia. Jedným z týchto dôvodov je veľká závislosť od dovozu krmív. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európsky parlament vo svojom uznesení o Európskej stratégii podpory bielkovinových plodín uvádza, že „Európska únia trpí veľkým deficitom rastlinných proteínov z dôvodu dopytu odvetvia chovu hospodárskych zvierat“ a že sa „napriek využívaniu vedľajších produktov z výroby biopalív v krmive“ dosiahol len malý pokrok (1). „Únia vyčleňuje na bielkovinové plodiny len 3 % svojej ornej pôdy a dováža viac ako 75 % dodávok rastlinných bielkovín, najmä z Brazílie, Argentíny a zo Spojených štátov“ (2), hoci „európska produkcia surovín bohatých na bielkoviny stúpla od roku 1994 do roku 2014 z 24,2 na 36,3 milióna ton (+ 50 %), no súčasne došlo k zvýšeniu spotreby z 39,7 milióna ton na 57,1 milióna ton (+ 44 %)“ (3). K vytvoreniu týchto závislostí prispeli rôzne politické rozhodnutia, napríklad memorandum o porozumení týkajúce sa olejnín (tzv. Blair House Agreement). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dôležitú a pre odvetvie výroby krmív priam rozhodujúcu úlohu (4) zohráva sójová múčka, ktorá „je významnou zložkou v kŕmnych zmesiach z dôvodu svojho vysokého obsahu bielkovín (vyše 40 %), obsahu aminokyselín a celoročnej dostupnosti, čo obmedzuje potrebu častej zmeny zloženia“ (5). Ročná spotreba sóje vzrástla v Európe z 2,4 milióna ton v roku 1960 na necelých 36 miliónov ton. Na uspokojenie tohto obrovského dopytu po sóji je potrebných takmer 15 miliónov ha, „z ktorých 13 miliónov ha sa nachádza v Južnej Amerike“ (6), čo je viac ako celá plocha ornej pôdy v Nemecku (11,7 milióna hektárov) (7). Absolútne prevažnú časť dovážanej sóje (približne 94 %) tvoria geneticky modifikované druhy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rastliny s vysokým obsahom bielkovín (vyše 15 %) uvedené v dokumente Komisie „predstavujú približne štvrtinu celkovej ponuky surových rastlinných bielkovín v EÚ“ (8). Hoci obilniny a trávne porasty významne„prispievajú k celkovej ponuke rastlinných bielkovín“, je zarážajúce, že Komisia ich pri strategických úvahách o rastlinných bielkovinách „z dôvodu nízkeho obsahu bielkovín“ a „malého významu pre trh“ nezohľadňuje (9). S takouto argumentáciou EHSV nemôže súhlasiť. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vysoký objem dovozu, zvlášť v prípade sóje, súvisí najmä s tým, že z dôvodu prirodzených podmienok pestovania v USA a Južnej Amerike tam možno sóju produkovať ďaleko nákladovo efektívnejšie. Okrem toho zohrávajú čiastočnú úlohu podstatne menej prísne environmentálne a sociálne normy. Príkladom je výrub prirodzených lesov v Južnej Amerike, ako aj vyháňanie domorodých národov, ale aj malých poľnohospodárov (10). EHSV víta skutočnosť, že Komisia uznala tento problém a zaviazala sa k „dodávateľským reťazcom, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu“ (11). |
| --- | --- |

2.6.

Ani pri posledných návrhoch reformy SPP, ani pri rokovaniach s krajinami združenia Mercosur nevyvinula EÚ dostatočné iniciatívy, ktoré by mohli viesť k skutočnému zmenšeniu závislosti od dovozu.

| 2.7. | V tejto súvislosti je vhodné poznamenať, že pravidlá doterajšej SPP boli prospešné najmä pre pestovanie bielkovinových plodín vďaka takzvaným oblastiam ekologického záujmu, ktoré po reforme prestanú existovať: „Rastliny viažuce dusík sú najčastejšie uvádzaným druhom pre oblasti ekologického záujmu.“ Až 37 % týchto oblastí sa využíva na zodpovedajúci účel. Na vyhodnotenie odovzdaných národných strategických plánov na realizáciu novej SPP sa ešte stále čaká, takže sa zatiaľ nemožno vyjadriť k tomu, či prinesú zlepšenie alebo zhoršenie. Je pravda, že členské štáty majú k dispozícii viacero možností (najmä viazané platby) na podporu pestovania, ale po prvých analýzach sa možno obávať, že a) nie všetky členské štáty ich budú využívať a b) úrovne podpory nie sú dostatočne atraktívne. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV sa jasne vyjadril, že „zlepšenie bielkovinovej sebestačnosti EÚ je žiaduce zo všetkých hľadísk. Dovoz sóje z tretích krajín môže spôsobovať odlesňovanie, degradáciu lesov a ničenie prirodzených ekosystémov v niektorých krajinách jej výroby. Vývoj strukovín s vysokým obsahom bielkovín v Únii by obmedzil využívanie dovozu, a tým by mal pozitívny vplyv na klímu a životné prostredie.“ (12) |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Proti tomuto stanovisku nepočuť zo žiadnej strany námietky. V EÚ sa už dlhšie diskutuje o potrebe zodpovedajúcej „európskej bielkovinovej stratégie“, avšak okrem vyhlásení na podporu rozšírenia európskeho pestovania bielkovinových plodín a zverejnenia nástrojov uvedených v bode 2.7 sa oveľa viac zatiaľ neudialo. Od účinnej „európskej bielkovinovej stratégie“ sme teda veľmi vzdialení. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Od začiatku pandémie COVID-19, minimálne však v dôsledku vojny na Ukrajine, je zrejmé, že globálna deľba práce a obchodné vzťahy nemajú len pozitívny vplyv. Môžu spôsobovať problémy, nad ktorými sme sa doteraz nezamýšľali vôbec alebo dostatočne. Nové heslo znie: strategická sebestačnosť v zásobovaní. Bez ohľadu na to, či myslíme na nedostatočné zásobovanie pri rúškach, liekoch, polovodičových výrobkoch alebo fosílnych zdrojoch energie, ako sú plyn, ropa, či uhlie: závislosti môžu spôsobiť extrémne narušenie hospodárskej a spoločenskej stability. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Vojna na Ukrajine a jej očakávateľné dlhodobé dôsledky trvalo postihnú európske aj svetové poľnohospodárstvo a európske potravinárstvo a vyžadujú si zmeny. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EHSV vo svojom uznesení Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky preto okrem iného uvádza „že konflikt bude mať nepopierateľne závažné dôsledky pre poľnohospodársky a potravinársky sektor EÚ, ktorý si bude vyžadovať dodatočnú podporu, [a] v tejto súvislosti zdôrazňuje, že sa EÚ musí dôraznejšie zasadzovať za udržateľné potravinové systémy a [...] najmä zlepšiť svoju potravinovú bezpečnosť znížením závislosti od kľúčových dovážaných poľnohospodárskych výrobkov a vstupov“ (13). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV zároveň zdôrazňuje, že „dôsledkami vojny by nemali utrpieť ochrana klímy a udržateľný rozvoj“ a že ciele udržateľného rozvoja z Agendy 2030 OSN podporujú aj mier, bezpečnosť a zmierňovanie chudoby. Vďaka Európskej zelenej dohode by sa dosiahol pokrok vo vykonávaní Agendy 2030 OSN a v spravodlivej transformácii. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Aj vo vyhlásení najvyšších predstaviteľov štátov a vlád z Versailles z 11. marca 2022 sa uvádza: „Zlepšíme našu potravinovú bezpečnosť znížením našej závislosti od kľúčových dovážaných poľnohospodárskych výrobkov a vstupov, a to najmä zvýšením produkcie rastlinných bielkovín v EÚ.“ (14) |
| --- | --- |

2.14.

3.   Fakty a trendy

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že pri vypracúvaní komplexnej európskej bielkovinovej stratégie je potrebné oveľa dôkladnejšie prediskutovať a zohľadniť systémové otázky. Patrí sem aj odpoveď na otázku, ako sa má z hľadiska strategickej európskej sebestačnosti v zásobovaní a z hľadiska globálnych aj regionálnych aspektov udržateľného rozvoja hodnotiť súčasný systém a aké výhody a nevýhody predstavuje pre poľnohospodárov, spotrebiteľov, životné prostredie a hospodárske zvieratá. Potrebné je však zohľadniť aj aktuálne trendy, ktoré vplývajú na zásobovanie bielkovinami. |
| --- | --- |

3.1.

Tanier, nádrž alebo koryto – čo budeme pestovať a čo sa stane s úrodou poľnohospodárskych plodín

| 3.2. | Bez veľkého objemu dovozu bielkovín by súčasná vysoká produkcia mäsa v Európe nebola možná, aj keď už teraz sa veľká časť poľnohospodárskej úrody skrmuje. V Nemecku sú to napr. až takmer dve tretiny celkovej úrody, konkrétne takmer všetky trávne porasty (ktoré my ľudia samozrejme nemôžeme zužitkovať priamo), ale aj 60 % úrody kukurice a obilnín (15). Z hľadiska objemu nie je druhým najdôležitejším využitím úrody výroba potravín rastlinného pôvodu, ale jej technické využitie na získanie energie (kukurica na bioplyn, repka olejná na bionaftu, obilniny a cukrová repa na bioetanol). Až na treťom mieste je priame využitie plodín ako potravín. Potraviny rastlinného pôvodu konzumované v Nemecku, najmä chlebové obilniny, zemiaky, cukor, repkový olej a poľná zelenina, tvoria len 11 % celkovej rastlinnej výroby. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aj 93 % dovážaných rastlinných bielkovín sa používa ako krmivo. Práve tento dovoz, ako aj rozsah a intenzita produkcie mäsa sa v posledných rokoch stali predmetom mnohých spoločenských diskusií. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je potrebné uvedomiť si dve veci: Po prvé, zásobovanie bielkovinami v EÚ vykazuje len mierne nedostatky v samotnom potravinárstve pri výrobe (rastlinných) potravín, pričom výraznejšie nedostatky sú skôr v sektore kŕmnych zmesí. Po druhé, veľký dovoz bielkovín nebude možné úplne nahradiť európskou výrobou bez zásadných účinkov na ostatné časti poľnohospodárskej výroby. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Existuje totiž absolútne obmedzujúci faktor, ktorým sú dostupné poľnohospodárske plochy. V konvenčnom aj ekologickom poľnohospodárstve sa síce neustále podnikajú inovatívne kroky na zvýšenie produktivity, aj tie však majú z hľadiska objemov svoje hranice. Združenie priemyslu spracovania olejnín v Nemecku preto po podrobnej analýze dospelo k záveru, že je dôležité naďalej zabezpečovať dodávateľské kanály týchto bielkovinových surovín, pretože dosiahnutie úplnej sebestačnosti domácimi bielkovinami je naďalej nerealistické (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tieto zásadné vyjadrenia by sa nemali chápať nesprávne: je veľa dobrých dôvodov na intenzívnu podporu rozšírenia pestovania bielkovinových plodín a olejnín v EÚ. Tieto plodiny viažu dusík v pôde, takže zmenšujú potrebu minerálneho dusíka, zlepšujú kvalitu a úrodnosť pôdy a pozitívne prispievajú k ochrane klímy (napr. menšia potreba prepravy, menej odlesňovania, menšia potreba prevádzkových materiálov). Rozsiahlejším striedaním plodín sa dosahuje menej častý výskyt škodcov a pozitívny vplyv na biodiverzitu. Dnes sa bielkovinové plodiny pestujú len na malej časti poľnohospodárskej plochy (približne 3 %). Ich veľmi užitočné rozšírenie však nevyhnutne pôjde na úkor iných pestovaných plodín, napr. iných kultúrnych rastlín alebo plodín určených na energetické využitie, alebo bude konkurovať ekologickým opatreniam. |
| --- | --- |

3.6.

Aktuálne trendy

| 3.7. | Preto je vhodné najprv opísať a analyzovať trendy, ktoré by mohli mať vplyv na budúci chov a výživu hospodárskych zvierat, a tým na dopyt po bielkovinách a na ich kvalitu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Na jednej strane už badať zmenu v spotrebiteľskom správaní. Čoraz viac spotrebiteľov obmedzuje svoju konzumáciu mäsa alebo od nej upúšťa úplne. Vhodnosť vysokej miery konzumácie mäsa v Európe sa medzičasom začína spochybňovať aj z výživových dôvodov. V niektorých členských štátoch už možno pozorovať pokles konzumácie mäsa (17). Jasne to vyplýva nielen zo štatistík, ale vidno to aj v regáloch supermarketov, kde viditeľne pribúdajú „mäsové náhrady“ vyrobené z bielkovinových plodín. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Druhý trend možno charakterizovať ako „menej mäsa, ale kvalitnejšieho“: pribúdajú prémiové programy, ktoré vsádzajú na lepšie životné podmienky zvierat a viac regionálnych výrobkov, čo má vplyv na kŕmenie. Čoraz viac spotrebiteľov tak dbá na to, ako sa zvieratá chovajú a či sa napríklad kŕmia miestne vyrábaným krmivom a/alebo geneticky nemodifikovaným krmivom, či majú pasienkový výbeh atď. V EÚ už v tomto možno pozorovať veľkú diferenciáciu. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Na takýto trend sa v minulosti hľadelo ako na úzku špecializáciu, možno však pozorovať zásadné zmeny: mnohé veľké obchodné reťazce vo viacerých členských štátoch už postupne sprísnili požiadavky na čerstvé mäsové výrobky, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat a vplyv na životné prostredie. Chystajú sa ďalšie radikálne zmeny: napríklad niektoré veľké diskontné obchodné reťazce budú od roku 2030 celý svoj sortiment čerstvého mäsa odoberať už len z chovov so stajňami otvorenými do okolia a chovov s vonkajším výbehom. Táto zmena sa týka všetkých skupín hospodárskych zvierat (hovädzieho dobytka, ošípaných, kurčiat a moriek). |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Aj plánovaný, resp. už prebiehajúci nárast ekologického poľnohospodárstva v EÚ bude mať vplyv na zásobovanie krmivom (a dovoz sóje). Ekologický chov hospodárskych zvierat rastie podľa údajov Európskej komisie ročne o 10 %. Cieľ 25 % zo stratégie „Z farmy na stôl“ by tu predstavoval ďalšiu hybnú silu, ak sa budú trhy zodpovedajúco vyvíjať, k čomu sa má prispieť pomocou SPP. Keďže celosvetovo sa len 6 % sóje distribuuje ako geneticky nemodifikovaná sója, musia sa podniky obzerať po alternatívach a/alebo čoraz viac vyrábať vlastné krmivo. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Aj pri mlieku už badať jasné zmeny: v mnohých členských štátoch vyžaduje potravinársky maloobchod od mliekarní mlieko a mliečne výrobky bez použitia genetického inžinierstva pri kŕmení dojníc. To viedlo k tomu, že napr. v Nemecku sa medzičasom pri 70 % výroby mlieka už na kŕmenie nepoužíva sójová múčka. Trh sa začína diferencovať. Príkladom môže byť rozlišovanie mlieka produkovaného zvieratami z pastvín, kŕmenými senom alebo z horských chovov. Mliečne výrobky však zostávajú mimoriadne dôležitým zdrojom bielkovín a sú prístupné pre všetkých ako súčasť vyváženej stravy pre všetky vekové skupiny obyvateľstva. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť aj informačnú správu EHSV na tému Prínosy extenzívneho chovu hospodárskych zvierat a organických hnojív v kontexte Európskej zelenej dohody, v ktorej sa extenzívny chov hospodárskych zvierat (na trvalých lúkach a pasienkoch) vyzdvihuje nielen z dôvodu jeho osobitného významu pre biodiverzitu a ďalšej užitočnosti pre ekológiu a kultiváciu pôdy, ale aj z dôvodu jeho kľúčovej úlohy „pri poskytovaní udržateľných, zdravých, bezpečných a vysokokvalitných potravín, najmä v súvislosti s rastúcou svetovou populáciou“ (18). Potreba zdôrazniť „úlohu pasienkov a pestovaných ďatelín ako dôležitého zdroja bielkovín pre prežúvavce“ sa uvádza aj v ďalšom stanovisku výboru (19). |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | Ďalší, úplne iný vývoj, ktorý môže mať katastrofálne ekonomické dôsledky pre poľnohospodárstvo, tradičný chov hospodárskych zvierat a celý poľnohospodársko-potravinársky systém tohto odvetvia, predstavuje vývoj takzvaného umelého mäsa, ktoré však nemá nič spoločné s mäsom, ale je priemyselným výrobkom vyrábaným v reaktoroch. Pôvodcami tohto trendu nie sú ani spotrebitelia, ani poľnohospodári, ale veľké nadnárodné koncerny, ako je Cargill, Tyson Foods alebo Nestlé. Skúmajú, resp. vyvíjajú postupy výroby umelého mäsového tkaniva v priemyselných reaktoroch. Argumentujú tým, že to, čo robia poľnohospodári počas celých dejín ľudstva v tradičných chovoch hospodárskych zvierat (konkrétne to, že nechávajú rásť bunky), dokážu dosiahnuť v reaktore s oveľa menšou potrebou pôdy, pričom zostávajú pochybnosti, pokiaľ ide o úspory vody a iných zdrojov, a taktiež rôzne neznáme v súvislosti s „kvalitou“ a nižšími nákladmi. EHSV žiada, aby sa začala široká spoločenská diskusia o obavách týkajúcich sa tohto potenciálneho vývoja a jeho negatívnych dôsledkov pre chovateľov hospodárskych zvierat a reťazec mäsovýroby, pretože môžu spôsobiť ekonomické škody a negatívne ovplyvniť zamestnanosť vo všetkých členských štátov a v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.7.7.

Politické reakcie

| 3.8. | Medzičasom sa objavujú jednoznačné politické reakcie, ktoré sčasti obsahovo idú ešte ďalej ako stratégia „Z farmy na stôl“ a vznikli aj v rámci úplne inej spoločenskej diskusie. V Nemecku napríklad spolková vláda v júli 2020 vymenovala spomínanú komisiu pre budúcnosť poľnohospodárstva, ktorá pozostávala z 32 členov zastupujúcich veľmi rôznorodé spoločenské skupiny, ale aj tradičné združenia poľnohospodárov a boli v nej aj zástupcovia vedy. Cieľom bolo vypracovať víziu budúcnosti systému poľnohospodárstva a výživy, ktorú by akceptovalo široké spektrum spoločnosti. V júni 2021 boli jednohlasne schválené a zverejnené jej odporúčania. Vychádzajú zo spoločnej zásady: zodpovednosť poľnohospodárstva z hľadiska ekológie a etiky (pri chove hospodárskych zvierat) sa najefektívnejšie a najtrvalejšie zlepší tak, že sa zavedením nových nástrojov nájdu spôsoby finančného odmeňovania udržateľnejších výrobných postupov, čím by sa takéto postupy stali z hľadiska podnikového hospodárstva rentabilnými. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V problematike chovu hospodárskych zvierat sa táto komisia pripojila k odporúčaniam kompetenčnej siete pre chov hospodárskych zvierat (Kompetenznetzwerk Nutztierhaltung), ktorú vymenovalo spolkové ministerstvo poľnohospodárstva. Jej návrhy boli uverejnené vo februári 2020 (20). Načrtáva sa v nich stratégia transformácie chovu hospodárskych zvierat s výrazným zvýšením úrovne dobrých životných podmienok zvierat. Stratégia zahŕňa financovanie z daní alebo poplatkov v spojení s vyššími trhovými cenami a poskytovanie prémií naviazané na záväzné označovanie chovov hospodárskych zvierat so zodpovedajúco stanovenými chovnými normami. Má to zásadný význam z hľadiska poskytnutia hospodárskych perspektív dotknutým poľnohospodárom. Cieľom transformačnej stratégie je zabezpečiť existenciu chovateľských podnikov a zároveň zmenšiť počet hospodárskych zvierat. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Celkovo možno povedať, že sa súčasné formy chovu hospodárskych zvierat v Európe sčasti zásadne líšia tak z hľadiska dopytu po dovoze (najmä sóje), ako aj z hľadiska regionálneho vplyvu na životné prostredie. Kým skôr tradičné, resp. extenzívno-ekologické regionálne chovy viazané na určité plochy sú zväčša založené na regionálnych prevádzkových materiáloch a krmivách a majú zanedbateľné dôsledky pre životné prostredie alebo čiastočne sú dokonca potrebné na zachovanie kultúrnej krajiny, súčasný a rastúci objem intenzívneho chovu hospodárskych zvierat zaťažuje regionálne životné prostredie a je napriek už veľkým nárokom na ornú pôdu v EÚ vo veľkej miere založený na dovážanom krmive, ktorého výroba má v krajinách pôvodu rozsiahle dôsledky (okrem iného prispieva ku globálnemu odlesňovaniu a zmene klímy, ale mení aj sociálne pomery). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Dôležitou súčasťou európskej bielkovinovej stratégie musí preto byť celkové zosúladenie chovu hospodárskych zvierat s cieľmi EÚ aj OSN, ktoré sa týkajú európskej a globálnej potravinovej bezpečnosti, sebestačnosti v zásobovaní a udržateľnosti. Zintenzívnenie pestovania bielkovinových plodín v EÚ je jedným aspektom celej problematiky, avšak globálne dochádza k takému vývoju, že sa priemerná spotreba mäsa a mliečnych výrobkov na obyvateľa blíži dnešnej úrovni v rozvinutých hospodárstvach, čo je nezlučiteľné s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Je nevyhnutné znížiť stavy hospodárskych zvierat. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Spomínaná nemecká komisia pre budúcnosť poľnohospodárstva takéto posúdenie súčasného systému poľnohospodárstva a výživy v zásade už urobila, a to v procese spoločenskej diskusie, ktorý si zaslúži, aby ho členské štáty EÚ a samotná Európska komisia dôkladnejšie zanalyzovali. V posúdení sa na jednej strane vyzdvihujú nesporné pozitíva, ktoré spoločnosti poľnohospodárstvo prináša, zároveň sa komisia kriticky stavia k tomu, na čom je vývoj výroby v posledných rokoch založený a aké dôsledky priniesol: „Opačnou stranou mince tohto pokroku je nadmerné využívanie prírody a životného prostredia, zvierat a biologických cyklov až po nebezpečné ovplyvňovanie klímy. Rovnako sa poľnohospodárstvo nachádza v kríze aj z ekonomického hľadiska. Rôzne, v neposlednom rade aj politické faktory viedli k takým spôsobom hospodárenia, ktoré z dlhodobého hľadiska nie sú ekologické, ekonomické, ani sociálne udržateľné. [...] Pokiaľ ide o externé náklady, ktoré prevládajúce formy výroby so sebou prinášajú, je pokračovanie dnešného systému poľnohospodárstva a výživy bezo zmeny z hľadiska ekológie a etiky pri chove hospodárskych zvierat, ako aj z hospodárskych dôvodov neúnosné.“ (21) |
| --- | --- |

3.12.

4.   Požiadavky: zabezpečiť udržateľné zásobovanie bielkovinami a vyzdvihnúť úlohu olejnín

| 4.1. | V Európe, v ktorej sa sebestačnosť v zásobovaní stále viac uznáva ako strategický cieľ, sú úplne namieste porovnania s energetickou politikou: je potrebné čo najviac zmenšiť závislosť od dovozu a zamerať sa na udržateľné uspokojovanie dopytu z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Na rozdiel od energetiky, kde sa môže podariť kompenzovať nedostatok fosílnych palív novými technológiami (využitie vetra, slnka, biomasy, vodíka a pod.), musí globálne potravinárstvo výrobu a spotrebu prispôsobiť potenciálu obmedzeného prírodného kapitálu (najmä pôda, ale aj biodiverzita). To musí byť sprevádzané stanovením priorít využívania poľnohospodárskej produkcie. Najvyššiu prioritu musí mať zásobovanie ľudí rastlinnými produktmi (obilninami, ovocím, zeleninou atď.). Našťastie nie je dôvod obávať sa, že by EÚ tento dopyt vlastného obyvateľstva nedokázala uspokojiť. Vzhľadom na rastúce obavy z hladu vo svete je však potrebné vziať do úvahy, že tento problém hladu nemožno vyriešiť výrobou mäsa. Naopak: krmivá (ale aj biomasa na energetické účely) konkurujú potravinám. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tento konflikt vo využívaní pôdy sa vyostruje tým, že poľnohospodárstvo je takmer vo všetkých regiónoch EÚ vystavané niekedy značnému konkurenčnému boju o pôdu: stratou poľnohospodárskych plôch v prospech (mestskej) zástavby, infraštruktúry a pod. podľa výpočtov EÚ môže do roku 2030 ubudnúť takmer 1 milión hektárov poľnohospodárskej pôdy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Napriek tomu môžeme v EÚ v globálnom porovnaní hovoriť o priaznivej situácii: poľnohospodárstvo EÚ, ktoré sa riadi zásadami „európskeho modelu poľnohospodárstva“ (22), je jednoznačne schopné poskytnúť všetkým obyvateľom EÚ kvalitné rastlinné produkty a okrem toho dokáže dodať značné množstvá krmiva, ktoré však nestačia na uspokojenie súčasného dopytu. Vzhľadom na predvídaný výpadok dodávok obilia z Ukrajiny a Ruska do hladových regiónov je navyše potrebné položiť si otázku, či by sme nemohli v EÚ skrmovať menej obilia (resp. menej produktov z neho pridávať do paliva) v snahe prispieť k riešeniu vyostrujúceho sa globálneho problému hladu a takisto zlepšiť zásobovanie bielkovinami. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V európskej bielkovinovej stratégii je potrebné zohľadniť, že prežúvavce (ale nie len tie) dokážu zužitkovať trávu, čo je schopnosť, ktorú ľudia nemajú. Aj v prípade monogastrických zvierat (ošípané a hydina) by sa časť kŕmnych dávok mohla zabezpečiť využitím trávnych porastov. Trávne porasty by tak mohli prestavovať zásadný stavebný kameň udržateľného zásobovania bielkovinami, avšak v súčasných politických diskusiách sa na to nekladie dostatočný dôraz. K zníženiu podielu rastlinných bielkovín na výžive hospodárskych zvierat môže prispieť aj rozhodnutie znovu povoliť používanie živočíšnej múčky získavanej zo zvierat a hmyzu pri výžive hospodárskych zvierat, ktoré minulý rok prijala EÚ. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Nedávne štúdie odborných grémií Únie na podporu olejnín a bielkovinových rastlín (UFOP) o potenciáli repky olejnej a strukovín pri pestovaní a kŕmení presvedčivo ukazujú, že z hľadiska pestovateľskej techniky existuje potenciál značne rozsiahlejšieho pestovania repky olejnej a strukovín a zároveň podstatného rozšírenia striedania plodín. Podiel repky olejnej a strukovín by mohol vždy predstavovať približne 10 % plochy ornej pôdy, čo napr. v prípade strukovín (najmä hrachu siateho, bôbu obyčajného, sóje fazuľovej, rôznych druhov lupín) zodpovedá viac než zdvojnásobeniu súčasnej úrovne. Viacej olejnín teda nebráni udržateľnému využívaniu pôdy, práve naopak. Samozrejme, že je možné ich pestovať len na úkor iných kultúr. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Z tejto štúdie však tiež vyplýva, že potreby súčasného stavu hospodárskych zvierat nemožno pokryť sebestačne a musí dôjsť k zníženiam stavov hospodárskych zvierat, ak sa chceme priblížiť k cieľu strategickej sebestačnosti v zásobovaní. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV preto považuje za naliehavo potrebné, aby EÚ vypracovala štúdiu o celoeurópskom potenciáli bielkovinových plodín a olejnín, ktoré by sa mohli pestovať na území EÚ. Pritom je nevyhnutné brať do úvahy udržateľnosť využívania pôdy (striedanie plodín, úrodnosť pôdy, inkluzívnu biodiverzitu). Z výsledkov tejto štúdie by sa malo potom vyvodiť, aké sú nároky na pôdu pre zdravú výživu obyvateľov EÚ založenú na rastlinných bielkovinách. Na základe toho možno následne stanoviť, čo zostane na krmivo (resp. na energetické účely), a tým aj objemy dovozu potrebné na chov hospodárskych zvierat, ktorý neprekračuje európske a globálne ekologické hranice chovu hospodárskych zvierat orientovaného na udržateľný rozvoj a dobré životné podmienky zvierat. Európska bielkovinová stratégia musí potom poskytnúť odpoveď aj na otázku, aké bude mať dôsledky na existujúce obchodné dohody (napríklad s krajinami združenia Mercosur) a ako možno udržateľne hospodáriacich poľnohospodárov v EÚ chrániť pred dovozom výrobkov z neudržateľnej výroby. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV pokladá za dôležité zdôrazniť, že olej pochádzajúci z pestovania olejnín na 10 % plochy ornej pôdy v EÚ by mohol zabezpečiť energetickú sebestačnosť v zásobovaní poľnohospodárskych traktorov palivom, ak sa použije len na tento účel. Už v skorších stanoviskách poukázal na to, že považuje za zmysluplné vytvoriť osobitný program používania neesterifikovaných (teda čistých) rastlinných olejov v poľnohospodárskych strojoch a nesústreďovať sa na primiešavanie do motorovej nafty (23). Malo by sa však zvážiť aj používanie palív typu B100 (100 % esterifikovaný rastlinný olej). Výlisky vznikajúce pri lisovaní predstavujú vynikajúce bielkovinové krmivo (to isté platí napríklad o odpade vznikajúcom pri výrobe alkoholu) (24). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Niektoré členské štáty už z rozmanitých dôvodov pracujú na znižovaní stavov hospodárskych zvierat (napr. Holandsko). Takéto znižovanie možno administratívnoprávne nariadiť alebo usmerňovať trhovými ekonomickými nástrojmi. EHSV sa popri jasných normách ochrany životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat vyslovuje primárne za trhovo orientované riešenia, ktorými sa vytvárajú podmienky budovania nových regionálnych hodnotových reťazcov, ktoré sú sebestačné, a nie trvalo závislé od dotácií. Zároveň by mali otvárať nové perspektívy pokiaľ možno všetkým chovateľským podnikom. Okrem toho musia pokiaľ možno všetkým poľnohospodárom v EÚ umožniť udržateľne vyrábať a zabezpečiť si živobytie. To si vyžaduje ochranu pred nekalou súťažou a nekalými obchodnými praktikami, a preto je počas transformácie smerujúcej ku globálnemu udržateľnému systému výživy potrebné podporovať trhovú silu poľnohospodárov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Z tohto všetkého opäť vyplýva, že v udržateľnej stratégii EÚ pre rastlinné bielkoviny a oleje sa musí zohľadňovať celý systém poľnohospodárstva a výživy, pretože izolovanou stratégiou pestovania sa pokrok nedosiahne. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Trhové mechanizmy musia byť orientované tak, aby odrážali skutočné sociálne, spoločenské a ekologické náklady. Zlyhania trhu môžu byť korigované štátnymi zásahmi založenými na faktoch a vedeckých poznatkoch, pričom cieľom je dosiahnuť optimálny kompromis medzi nákladmi a prínosmi pre spoločnosť pri zohľadnení všetkých záujmov. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2018 o Európskej stratégii podpory bielkovinových plodín (Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, p. 2).

1

(2)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2018 (Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 2) odôvodnenie E. Poznámka EHSV: 75 % závislosť sa vzťahuje na plodiny s vysokým obsahom bielkovín. Skutočnosť, že významným zdrojom bielkovín pre zvieratá sú trávy a obilniny, sa v mnohých diskusiách z nepochopiteľných dôvodov zanedbáva.

2

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2018 (Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 2) odôvodnenie L.

3

(4)  Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o rozvoji rastlinných bielkovín v Európskej únii [COM(2018) 757 final, s. 2].

4

(5)  COM(2018) 757 final, s. 3.

5

(6)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2018 (Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 2) odôvodnenie L.

6

(7)  Celková poľnohospodárska plocha EÚ (vrátane lúk a pasienkov) podľa údajov Eurostatu predstavuje 174 miliónov hektárov (údaje spred Brexitu).

7

(8)  COM(2018) 757 final.

8

(9)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2018 (Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 2).

9

(10)  Stanovisko EHSV na tému Minimalizácia rizika odlesňovania a degradácie lesov spojeného s výrobkami uvádzanými na trh EÚ (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 88).

10

Minimalizácia rizika odlesňovania a degradácie lesov spojeného s výrobkami uvádzanými na trh EÚ

(11)  Stanovisko EHSV na tému Minimalizácia rizika odlesňovania a degradácie lesov spojeného s výrobkami uvádzanými na trh EÚ (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 88).

11

Minimalizácia rizika odlesňovania a degradácie lesov spojeného s výrobkami uvádzanými na trh EÚ

(12)  Prieskumné stanovisko EHSV na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ na tému Potravinová bezpečnosť a udržateľné potravinové systémy (Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 72), bod 1.3. ii).

12

Potravinová bezpečnosť a udržateľné potravinové systémy

(13)  Uznesenie EHSV prijaté na plenárnom zasadnutí 24. marca 2022 (Ú. v. EÚ C 290, 29.07.2022, s. 1).

13

(14)  https://www.consilium.europa.eu/media/54784/20220311-versailles-declaration-sk.pdf.

14

(15)  V roku 2017 sa v EÚ27 na poľnohospodárske účely využívalo 178,7 milióna ha: z toho 105,5 mil. ha bola orná pôda, pričom na 63 % tejto plochy (t. j. 66,8 mil. ha) sa pestovali plodiny na výrobu krmív. Pozri: https://de.statista.com/statistik/daten/studie/1196852/umfrage/landwirtschaftliche-flaechen-in-der-eu-nach-nutzungsart/.

15

(16)  Verband der ölsaatenverarbeitenden Industrie in Deutschland (OVID): Eiweißstrategie 2.0, 2019.

16

Verband der ölsaatenverarbeitenden Industrie in Deutschland (OVID): Eiweißstrategie 2.0

(17)  V Nemecku v rokoch 1995 až 2021 konzumácia bravčového mäsa na obyvateľa klesla z 39,8 na 31 kg.

17

(18)  Informačná správa EHSV na tému Prínosy extenzívneho chovu hospodárskych zvierat a organických hnojív v kontexte Európskej zelenej dohody.

18

Prínosy extenzívneho chovu hospodárskych zvierat a organických hnojív v kontexte Európskej zelenej dohody

(19)  Prieskumné stanovisko EHSV na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ na tému Potravinová bezpečnosť a udržateľné potravinové systémy (Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 72).

19

Potravinová bezpečnosť a udržateľné potravinové systémy

(20)  https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/_Tiere/Nutztiere/200211-empfehlung-kompetenznetzwerk-nutztierhaltung.html.

20

(21)  Záverečná správa komisie pre budúcnosť poľnohospodárstva.

21

(22)  Stanovisko EHSV na tému Možná transformácia spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. EÚ C 354, 28.12.2010, s. 35).

22

Možná transformácia spoločnej poľnohospodárskej politiky

(23)  Stanovisko EHSV na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 43).

23

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov

(24)  Pri lisovaní repky olejnej sa získa približne 1/3 oleja a 2/3 tvoria výlisky.

24

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/97

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príprava rámca označovania udržateľnosti potravín, ktorý spotrebiteľom umožní vyberať si udržateľnejšie potraviny

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2023/C 75/14)

| Spravodajca: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Andreas THURNER

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 147/5/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 10. 2022

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

147/5/1

1.   Závery a odporúčania

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV)

| 1.1. | víta iniciatívu Európskej komisie vytvoriť právny rámec pre udržateľné potravinové systémy, ktorý by mal zahŕňať aj pravidlá označovania udržateľnosti potravín. Na zabezpečenie dôveryhodnosti a rovnakých podmienok hospodárskej súťaže je jednoznačne potrebná regulácia a určitý stupeň štandardizácie a harmonizácie; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | zdôrazňuje, že udržateľnosť je viacrozmerná koncepcia, v rámci ktorej by sa mal rovnakým dielom zohľadňovať hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | poukazuje na to, že stravovacie návyky ľudí sú veľmi odlišné, závisia od rôznych faktorov a sú tiež veľmi perzistentné. Očakávania v súvislosti so systémom označovania udržateľnosti by sa preto mali od začiatku posudzovať realisticky. Existuje však všeobecný záujem prejsť na udržateľnejšie modely spotreby; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | preto odporúča, aby sa vytvoril čo najjednoduchší a najpragmatickejší rámec pre označovanie udržateľnosti potravín, ktorý bude transparentný a vedecky podložený, bude podporovať hospodárske subjekty pri posudzovaní a zlepšovaní udržateľnosti výrobkov a zároveň poskytne spotrebiteľom užitočné informácie o tom, ako sa pri nákupe vedome rozhodovať; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | navrhuje v zmysle jednoduchého a pragmatického prístupu uspokojiť sa aj s čiastkovými aspektmi komplexne vymedzenej a hodnotenej udržateľnosti, ako sú dobré životné podmienky zvierat, sociálne alebo ekologické kritériá. V tomto prípade by sa však nemal používať výraz „udržateľný“, pretože by sa mal používať iba s komplexným prístupom hodnotenia; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | zasadzuje sa v prvom rade za dobrovoľný prístup, v rámci ktorého by však mali v prípade, že sa uplatňuje, stanoviť povinné podmienky. Označenia alebo údaje o udržateľnosti, ktoré sa následne nezakladajú na týchto podmienkach, by mali byť zakázané; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | domnieva sa, že formy označovania pomocou hodnotiacej stupnice (napríklad vo forme semaforového systému) môžu spotrebiteľom pomôcť pri informovanom výbere. Takýto systém hodnotenia môže zároveň podporiť priekopnícku úlohu v oblasti udržateľnosti a povzbudiť spoločnosti, aby v tomto zmysle zlepšovali procesy v potravinovom reťazci; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | poukazuje na to, že hodnotiace algoritmy sú kľúčové pre model škálovania. Tieto musia byť vedecky podložené a pre spotrebiteľov sa vhodným spôsobom musí zabezpečiť ich transparentnosť; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | zastáva názor, že existujúce systémy kvality EÚ, ako je ekologické poľnohospodárstvo alebo zemepisné označenia, už obsahujú prvky, ktoré prispievajú k väčšej udržateľnosti v potravinovom systéme. Toto by sa malo náležite uznať. EHSV tiež odporúča podrobiť existujúce systémy kontrole udržateľnosti a v prípade potreby ich doplniť vhodnými ustanoveniami o udržateľnosti; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu vzdelávania pri poskytovaní základného pochopenia aspektov udržateľnosti súvisiacich s potravinami. Kampane na zvyšovanie informovanosti a primerané opatrenia na podporu cenovej dostupnosti udržateľných potravinových výrobkov môžu takisto podporiť prechod na udržateľnejšie potravinové systémy. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Stratégia Z farmy na stôl (1) je jadrom Európskej zelenej dohody. Jej cieľom je, aby potravinové systémy boli spravodlivé, zdravé a šetrné k životnému prostrediu. Akčný plán k tejto stratégii okrem iného obsahuje plánované opatrenia, ktorých cieľom je podporiť konzumáciu potravín vyrobených udržateľným spôsobom a uľahčiť prechod na zdravé a udržateľné stravovanie. Európska komisia už medzitým začala s prípravnými prácami na horizontálnom rámcovom právnom predpise s cieľom urýchliť a uľahčiť prechod na udržateľnosť. Malo by sa tiež zabezpečiť, aby potraviny predávané v EÚ boli čoraz udržateľnejšie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV už vytvoril solídny akčný rámec načrtnutím strategickej vízie presadzovania komplexnej potravinovej politiky. Základy tejto vízie sú obsiahnuté v stanoviskách na témy, ako je komplexná potravinová politika (2), zdravé a udržateľné stravovanie (3), krátke potravinové reťazce/agroekológia (4), udržateľná spotreba (5) a zosúladenie stratégií a prevádzky potravinárskych podnikov s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja v záujme udržateľnej obnovy po pandémii COVID-19 (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podniky majú veľkú zodpovednosť za to, aby nasmerovali spotrebiteľov k zdravým rozhodnutiam, ktoré majú menší vplyv na životné prostredie a zároveň prispeli k udržateľnej transformácii potravinových systémov prostredníctvom uplatňovania udržateľných postupov v oblasti poľnohospodárstva, spracovania a balenia. Podniky by mali byť súčasťou celého procesu smerujúceho k rozvoju udržateľného rámca označovania potravín. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Okrem podnikov a zainteresovaných strán vo výrobe potravín zohrávajú pri prechode na udržateľnejšie potravinové systémy kľúčovú úlohu aj spotrebitelia. Každé rozhodnutie o nákupe vedie v zásade k objednávke na ďalšiu výrobu. Výraznejší dopyt po udržateľných potravinách preto nasmeruje aj stranu ponuky k väčšej udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Na základe týchto skutočností je cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy preskúmať prípadné možnosti rámca označovania udržateľnosti potravín a poskytnúť závery a odporúčania na pomoc Komisii pri vývoji takéhoto politického rámca v počiatočnom štádiu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Udržateľnosť je viacrozmerná koncepcia, v rámci ktorej by sa mal vždy rovnakým dielom zohľadňovať hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer. Podľa vymedzenia FAO je udržateľný potravinový systém taký potravinový systém, ktorý zabezpečuje potravinovú bezpečnosť a výživu pre všetkých takým spôsobom, aby neboli ohrozené hospodárske, sociálne a environmentálne základy na vytváranie potravinovej bezpečnosti a výživy pre budúce generácie (7). Stručne povedané: jednostranné zameranie na ekologickú časť udržateľnosti, ako je to často v súčasnosti, alebo jednostranné zameranie na sociálno-ekonomické piliere udržateľnosti nie je podľa definície udržateľné. Cieľom by malo byť pokrytie celého hodnotového reťazca vo všetkých troch rozmeroch udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Rámec označovania by sa nemal zameriavať na klasifikáciu potravín ako udržateľných alebo neudržateľných, ale skôr na podporu vývoja smerom k udržateľnejšiemu potravinovému systému. Rámec označovania má pomôcť hospodárskym subjektom posúdiť a zlepšiť udržateľnosť výrobkov (metodiky, ktoré stimulujú zlepšenia, napríklad systém referenčného porovnávania alebo referenčný systém) a poskytnúť spotrebiteľom užitočné usmernenia. Tento rámec označovania by sa mal vypracovať otvoreným a transparentným spôsobom so zapojením príslušných zainteresovaných strán a mal by vychádzať z jasnej, vedecky podloženej metodiky. Na tento účel by spoločnosti mali mať prístup k ukazovateľom, metodikám a výsledkom dosiahnutým na základe systému označovania. Predovšetkým to musí byť jednoduché. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sú potrebné jasné pravidlá, aby sa zmiernil súčasný zmätok na trhu v dôsledku inflačného používania pojmu „udržateľný“ (čo je forma environmentálne klamlivej reklamy). Označenia alebo údaje o udržateľnosti, ktoré nie sú založené na všeobecne uznávanom systéme certifikácie, by mali byť zakázané. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Označovanie udržateľnosti potravín by malo vychádzať z celého výrobného procesu a zatiaľ by malo byť dobrovoľné. Je však nevyhnutné, aby každý rámec označovania udržateľnosti potravín od začiatku vychádzal z jasnej definície/metodiky, ktorá je založená na všetkých troch pilieroch udržateľnosti (environmentálnom, sociálnom a ekonomickom) súčasne. Malo by to zahŕňať celý potravinový hodnotový reťazec od výroby až po spotrebu. V ďalšom priebehu by sa malo vyhodnotiť, či je potrebné zaviesť povinnosť označovať udržateľnosť. Rámec EÚ by mal poskytnúť národným a regionálnym systémom primeraný priestor na navrhovanie, ale vymedzenia a pravidlá hodnotenia musia byť harmonizované v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Úlohu označovania však netreba preceňovať. Malo by existovať realistické a pragmatické chápanie toho, čo sa označovaním udržateľnosti môže a nemôže dosiahnuť. Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie by spotrebitelia mali poznať a rozpoznať označovanie, chápať jeho význam a byť schopní ho správne používať a zaujímať sa o jeho správne používanie, aby vďaka nemu mohli prijímať informované rozhodnutia o nákupe potravín a konzumovať zdravšie potraviny (8). Bude dôležité zvýšiť informovanosť o systémoch EÚ na označovanie udržateľnosti a kvality. Spolu s opatreniami v oblasti verejného obstarávania a vzdelávania to môže posilniť dopyt po udržateľných potravinových výrobkoch. Tvorcovia politík by mali preskúmať aj primerané opatrenia na podporu cenovej dostupnosti a prístupnosti udržateľných potravín. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Označovanie udržateľnosti má veľký význam tam, v prípadoch, kedy výrobca nemôže priamo poskytnúť požadované informácie. Ak výrobca môže poskytnúť relevantné informácie priamo spotrebiteľovi (napr. na miestnom farmárskom trhu alebo v poľnohospodárskom obchode), systém označovania nie je potrebný. Je to dôležité aj preto, aby sa zabránilo byrokratickej záťaži malých výrobcov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pri poskytovaní základného pochopenia aspektov udržateľnosti v súvislosti s potravinami zohráva kľúčovú úlohu vzdelávanie. Je potrebné investovať do vzdelávania o udržateľnej výžive už od útleho veku, aby sme pomohli mladým ľuďom oceniť hodnotu výživy. Okrem toho sa dá očakávať, že deti budú následne „vychovávať“ svojich rodičov k väčšej udržateľnosti, ako to bolo zaznamenané napríklad pri téme „triedenie a recyklácia odpadu“. Napríklad školský program EÚ pre ovocie, zeleninu a mlieko by sa mal tiež väčšmi zamerať na dôležité aspekty udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV opakuje svoje odporúčanie vypracovať nové usmernenia pre udržateľné stravovanie, v ktorých sa zohľadnia kultúrne a geografické rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi a v rámci nich. Takéto usmernenia by poskytli usmernenia pre poľnohospodárov, spracovateľov, maloobchodníkov a odvetvie gastronómie. Nový „rámec“ pre výrobu, spracovanie, distribúciu a predaj zdravších a udržateľnejších potravín so spravodlivejšou cenou by bol pre agropotravinársky systém prínosom (9). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Stravovacie návyky ľudí sú odlišné a silne ovplyvnené ich osobným a kultúrnym prostredím. Stravovacie návyky sú navyše veľmi perzistentné: ak majú ľudia zmeniť svoje stravovanie, dá sa to urobiť len postupne a v priebehu dlhšieho času. Životný štýl ľudí a sociálne prostredie sú ďalšími relevantnými faktormi, ktoré určujú, či udržateľnosť zohráva úlohu v správaní spotrebiteľov. Veľký a rastúci podiel spotrebiteľov však tvrdí, že sú ochotní zmeniť svoje spotrebiteľské návyky z dôvodov udržateľnosti. Existuje záujem o informácie o udržateľnosti, ktoré umožňujú prijímať informované rozhodnutia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Označovanie udržateľnosti vo všeobecnosti často oslovuje tých ľudí, ktorí sa už o túto tému zaujímajú. Označovanie udržateľnosti by malo tejto základnej skupine uľahčiť rozhodovanie o udržateľnej spotrebe. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vynára sa teda aj otázka, či a ako možno osloviť ľudí, ktorých téma udržateľnosti nezaujíma. Ak však hlavné cieľové skupiny pôjdu príkladom udržateľnosti, zmenu správania možno dosiahnuť napodobňovaním. Je tiež krokom vpred, keď si cieľové skupiny, ktoré táto téma až tak nezaujíma, aspoň občas alebo v niektorých oblastiach vyberú udržateľné potraviny. Toto je len niekoľko aspektov, ako od začiatku realisticky klasifikovať očakávania od označovania udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nevyhnutným predpokladom úspešného označovania udržateľnosti potravín je zodpovedajúce vnímanie a prijatie spotrebiteľom, ako aj zrozumiteľné posolstvo. Samotné označenie musí byť zrozumiteľné, jednoduché a dôveryhodné. Zároveň by sa na strane spotrebiteľov mali prijať súvisiace opatrenia na podporu vzdelávania a informovanosti o udržateľnej výžive, posilnenie dôvery k systému označovania a jeho prijatie a na motiváciu k udržateľnejšej spotrebe. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tvrdenia o udržateľnosti by sa mali zakladať na týchto zásadách: spoľahlivosť, transparentnosť, relevantnosť, dostupnosť a zrozumiteľnosť (porovnaj usmernenia OSN o poskytovaní informácií o udržateľnosti výrobkov (10)). Pri systéme certifikácie treba dbať na to, aby sa primerane zohľadnil štrukturálny kontext, aby napríklad malé štruktúry (ako sú poľnohospodári, MSP, predaj z dvora, týždenné trhy) neboli znevýhodňované. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Označovanie pomocou hodnotiacej stupnice (napríklad vo forme semaforového systému) by mohlo spotrebiteľom pomôcť prijímať informované rozhodnutia. Takýto systém hodnotenia môže zároveň podporiť priekopnícku úlohu v oblasti udržateľnosti a povzbudiť spoločnosti, aby v tomto zmysle zlepšovali procesy v potravinovom reťazci. Mala by však existovať určitá miera konzistentnosti, aby sa predišlo nejasnostiam medzi rôznymi systémami označovania. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pri vývoji vhodného rámca označovania udržateľnosti by sa mal vždy, keď je to možné, prijať holistický prístup v zmysle „udržateľnej výroby a spotreby“, a nielen „udržateľných potravín“. Model spotreby je základným prvkom celkového obrazu udržateľného potravinového systému. Relevantnými oblasťami sú aj balenie a doprava (pôvod výrobku). Zároveň bude potrebné prejaviť istý pragmatizmus, pokiaľ ide o vymedzenie relevantných ukazovateľov udržateľnosti (napríklad, aké informácie/údaje sú dostupné v spoľahlivej forme). V každom prípade by sa mal čo najskôr vytvoriť harmonizovaný súbor pravidiel pre označovanie udržateľnosti. Čoraz viac rôznych označení udržateľnosti na vnútroštátnej a podnikovej úrovni len vytvára zmätok a vedie k strate dôvery. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Európske spoločnosti zaoberajúce sa maloobchodným predajom potravín už získavajú prvé skúsenosti s pilotnými projektmi označovania udržateľnosti potravín. Medzi predbežné zistenia napríklad patrí, že vnímanie označených výrobkov má tendenciu byť pozitívnejšie ako v prípade neoznačených výrobkov len s malým vplyvom na rozhodnutie o kúpe, že pozitívna spätná väzba pochádza predovšetkým od mladších cieľových skupín, že pri použití systému skóre niekedy dochádza k zámene s výživovým skóre a k želaniu, aby boli informácie uvedené na obale (a nie len na cenovke). Hlavnými bodmi sú okrem iného dôveryhodnosť systému hodnotenia (nezávislý, vedecky podložený), prehľadnosť informácií (zrozumiteľnosť), pokiaľ možno harmonizovaný prístup v rámci celého odvetvia a transparentnosť („objasniť“ namiesto „zjednodušiť“, napríklad pomocou využívania čiarového kódu s uloženými relevantnými informáciami). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zohľadnenie sociálnych a sociálno-ekonomických rozmerov je kľúčové, aj keď príslušné ukazovatele ešte nie sú zrejmé. Najmä v sociálnej oblasti platia v členských štátoch rôzne právne ustanovenia (pracovné podmienky, minimálna mzda), čo pravdepodobne sťaží harmonizovaný prístup v celej EÚ. Napriek tomu je dôležité, aby sa do označovania udržateľnosti zahrnul sociálno-ekonomický rozmer. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ako súčasť pragmatického prístupu sa javí ako samozrejmé uznať existujúce systémy certifikácie EÚ, ako je ekologické poľnohospodárstvo, chránené zemepisné označenie (CHZO), chránené označenie pôvodu (CHOP) alebo zaručené tradičné špeciality (ZTŠ), aby sa podporila udržateľnosť v potravinovom systéme. Aj keď tieto systémy nemusia úplne zahŕňať tému udržateľnosti, obsahujú prvky, ktoré prispievajú k väčšej udržateľnosti v potravinovom systéme. Existujúce systémy by sa mali podrobiť kontrole udržateľnosti a v prípade potreby by sa mali doplniť o primerané ustanovenia o udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Regionálne/miestne výrobky a krátke dodávateľské reťazce môžu zohrávať úlohu pri vytváraní udržateľnejších potravinových systémov. Regionálni výrobcovia často vyrábajú v bezprostrednej blízkosti miestneho obyvateľstva a majú tak určitú „sociálnu kontrolu“, ktorá by mala smerovať k podpore udržateľných výrobných metód. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Téma „sezónnosti“ má vplyv na mieru udržateľnosti, najmä v prípade ovocia a zeleniny. Informácie a vzdelávanie môžu zvýšiť povedomie o spotrebe tejto kategórie rýchlo sa kaziacich potravín bohatých na vodu s nízkou spotrebou zdrojov. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Cieľom nedávnej reformy SPP a vykonávania Európskej zelenej dohody (stratégia biodiverzity, stratégia Z farmy na stôl) v európskom poľnohospodárstve je zabezpečiť, aby sa poľnohospodárska výroba v Európe stala ešte udržateľnejšou. Označovanie pôvodu poľnohospodárskych surovín teda umožňuje vyvodiť závery o úrovni ich udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.13.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/food/horizontal-topics/farm-fork-strategy_sk

1

(2)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18).

2

Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ

(3)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

3

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(4)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Podpora krátkych a alternatívnych potravinových reťazcov v Európskej únii: úloha agroekológie (Ú. v. EÚ C 353,18.10.2019, s. 65).

4

Podpora krátkych a alternatívnych potravinových reťazcov v Európskej únii: úloha agroekológie

(5)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 51).

5

(6)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Zosúladenie potravinárskych podnikov s cieľmi v oblasti udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 63).

6

Zosúladenie potravinárskych podnikov s cieľmi v oblasti udržateľného rozvoja

(7)  https://www.fao.org/in-action/territorios-inteligentes/componentes/produccion-agricola/contexto-general/en/.

7

(8)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/336988/WHO-EURO-2020-1569-41320-56234-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y.

8

(9)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

9

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(10)  https://www.oneplanetnetwork.org/knowledge-centre/resources/guidelines-providing-product-sustainability-information.

10

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/102

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Strategická vízia energetickej transformácie s cieľom umožniť strategickú autonómiu EÚ

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2023/C 75/15)

| Spravodajcovia: | Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE


  Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4.10.2022 |
| Prijaté v pléne | 26.10.2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 197/9/12 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.1.2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4.10.2022

Prijaté v pléne

26.10.2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

197/9/12

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Na konci roka 2021 sa EHSV rozhodol vypracovať komplexnú víziu energetickej transformácie. EHSV 18. januára 2022 rozhodol, že všetky sekcie a CCMI by mali zahrnúť stanoviská z vlastnej iniciatívy o rôznych aspektoch energetickej transformácie do zastrešujúceho stanoviska na tému Strategická vízia energetickej transformácie s cieľom umožniť udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

1.1.

Súčasná situácia na Ukrajine po vojenskej invázii Ruskej federácie má však bezprecedentné dôsledky na dodávky energie do EÚ a ceny energie, preto sa energetická transformácia dostala na vrchol zoznamu priorít.

Vzhľadom na súčasnú krízu a so zreteľom na cieľ ukončiť závislosť EÚ od ruského plynu do roku 2030 predstavuje toto stanovisko EHSV komplexnú víziu energetickej transformácie so zámerom vybudovať a podporiť strategickú autonómiu EÚ v oblasti energetiky.

S cieľom vypracovať dlhodobú strategickú víziu sú v tomto rámcovom stanovisku zhrnuté:

| — | závery a odporúčania odvetvových stanovísk z vlastnej iniciatívy (1), |
| --- | --- |

—

závery a odporúčania odvetvových stanovísk z vlastnej iniciatívy (1),

| — | závery zo stanovísk o pláne REPowerEU a plán REPowerEU a nadchádzajúce legislatívne návrhy a |
| --- | --- |

—

závery zo stanovísk o pláne REPowerEU a plán REPowerEU a nadchádzajúce legislatívne návrhy a

| — | závery a odporúčania z predchádzajúcich stanovísk EHSV. |
| --- | --- |

—

závery a odporúčania z predchádzajúcich stanovísk EHSV.

| 1.2. | EHSV upozorňuje na riziko kombinovaných hospodárskych a sociálnych dôsledkov súčasnej krízy, ktorá vystavuje demokratický systém tlaku, pokiaľ sa nenájdu primerané riešenia. EHSV preto podporuje prijatie okamžitých opatrení na riešenie najnaliehavejších otázok, ako je najmä zaistiť bezpečnosť dodávok za čo najprijateľnejšie ceny tak pre spotrebiteľov, ako aj pre priemysel, ktorých zasiahol súčasný dramatický nárast cien. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Situácia v oblasti zmeny klímy sa v Európe neustále zhoršuje. Okrem toho súčasná energetická kríza, ktorú ešte zhoršila agresívna invázia Ruska na Ukrajinu, jasne ukazuje, že ciele aj opatrenia navrhované v rámci európskej energetickej únie a Zelenej dohody sú v podstate správne, ale nie sú dostatočne ambiciózne. Zatiaľ nepostačujú na to, aby pre Európu zaistili bezpečnú, udržateľnú a konkurencieschopnú „strategickú energetickú autonómiu“. Predovšetkým sa k nim stále pristupuje príliš váhavo. V tejto súvislosti je potrebná zmena paradigmy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Potenciál, ktorý má Európa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, sa musí čo najpresnejšie identifikovať a treba o ňom zoširoka informovať, aby sa podporilo spoločné chápanie, pokiaľ ide o to, do akej miery možno dosiahnuť nezávislosť od dovozu energie. Musí sa zohľadniť najmä elektrifikácia odvetvia vykurovania a dopravy a potreba domácej produkcie čistého vodíka. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Okrem čo najrýchlejšieho využitia tohto potenciálu sa musí ešte intenzívnejšie využívať potenciál úspory energie. V súčasnej situácii je úspora energie najlepším spôsobom, ako dosiahnuť okamžité účinky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zároveň budú potrebné krátkodobé a možno aj strednodobé opatrenia na kompenzáciu strát dodávok energie z Ruska. Jedným z takýchto opatrení je dovoz skvapalneného zemného plynu. EHSV sa však domnieva, že je dôležité, aby sa tým nevytvárali nové dlhodobé závislosti od fosílnych palív. V investičnom cykle sa to musí zohľadniť vopred. Celkovo nie je cieľom diverzifikovať závislosti, ale dosiahnuť najvyššiu možnú úroveň „strategickej autonómie“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Táto transformácia nie je len veľkou technickou výzvou, no zahŕňa aj štrukturálne otázky. V porovnaní s minulými rokmi bude výroba energie v budúcnosti oveľa decentralizovanejšia. Tým vznikajú aj príležitosti pre mestá a regióny a iné nové zainteresované strany, napr. mikropodniky a MSP, ako aj pre individuálnych a komunitných výrobcov-spotrebiteľov. EHSV sa domnieva, že politickí činitelia ešte stále neposkytli jasné informácie ani opatrenia, pokiaľ ide o to, ako sa najmä tí, ktorí boli doposiaľ len spotrebiteľmi energie, môžu stať novými aktérmi. Výbor v mnohých svojich stanoviskách poukázal na to, že akceptácia je nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie rýchlej transformácie. Práva a príležitosti na účasť sú najlepšími spôsobmi, ako dosiahnuť túto akceptáciu. Nejde teda len o to, kde sa energia vyrába a z ktorého zdroja, ale aj o to, kto na nej môže zarábať. EHSV opakovane požaduje rozsiahle a cielené informačné opatrenia a opatrenia na zvyšovanie povedomia, ktoré by koordinovaným a doplnkovým spôsobom poskytovali Európska komisia a členské štáty spolu s podnikateľskými organizáciami, komorami, sociálnymi partnermi a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV opakuje svoje presvedčenie, ktoré vyjadril v predchádzajúcich stanoviskách, že nielen sociálne a regionálne kohézne fondy a pomoc na obnovu sa musia využívať spôsobom, ktorý podporuje opatrenia v oblasti klímy a energetickú transformáciu, ale aj politika v oblasti klímy a energetiky musí byť navrhnutá tak, aby podporovala sociálnu a regionálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV upozorňuje na riziko kombinovaných hospodárskych a sociálnych dôsledkov súčasnej krízy, ktorá vystavuje demokratický systém tlaku, pokiaľ sa nenájdu primerané riešenia. EHSV preto podporuje prijatie okamžitých opatrení na riešenie najnaliehavejších otázok, ako je najmä zaistiť bezpečnosť dodávok za čo najprijateľnejšie ceny tak pre spotrebiteľov, ako aj pre priemysel, ktorých zasiahol súčasný dramatický nárast cien. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dôsledky klimatickej krízy masívne zasahujú Európu a svet. EHSV opakuje, že jednoznačne podporuje ciele stanovené v Zelenej dohode, posilnenie strategickej autonómie v zásobovaní energiou a prechod na udržateľné a klimaticky neutrálne hospodárstvo. „Energetická vojna“, ktorú rozpútalo Rusko, spôsobuje, že je potrebné ešte výraznejšie urýchliť transformáciu, ktorú iniciovala Zelená dohoda. Plán REPowerEU a ďalšie iniciatívy, ktoré navrhla Komisia, slúžia na náležitú adaptáciu Zelenej dohody, no zatiaľ nie sú dostatočne ambiciózne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pri všetkých opatreniach plánovaných v rámci energetickej transformácie sa musí zohľadniť sociálny rozmer. Na jednej strane je to potrebné, aby sa neohrozila akceptácia nevyhnutných zmien zo strany verejnosti a aby sa zabezpečila spravodlivá transformácia. Na druhej strane táto transformácia umožní aj pozitívny vývoj v regionálnom hospodárstve vrátane tvorby nových pracovných miest (3), čo podporí akceptáciu. EHSV ako zástupca občianskej spoločnosti často poskytoval usmernenia, ako by mali byť občania zapojení, aby mohli využívať výhody „spravodlivej transformácie“. Väčšina z týchto usmernení žiaľ nebola zohľadnená, čo by mohlo spôsobiť väčšie ťažkosti, pokiaľ ide o získanie akceptácie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV sa domnieva, že konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, najmä priemyselného odvetvia, mikropodnikov a MSP ako hnacej sily udržateľných inovácií, musí a môže byť zabezpečená. Inteligentné koncepcie využívania energie, napríklad virtuálne elektrárne, ponúkajú malým spoločnostiam značné možnosti rastu. Keďže mikropodniky a MSP sú základnou súčasťou riešenia pre konkurencieschopné, klimaticky neutrálne, obehové a inkluzívne hospodárstvo v EÚ, musia sa vytvoriť a zachovať vhodné podmienky s cielenými formami podpory a rámcovými podmienkami. Je to nevyhnutné na zabezpečenie a vytvorenie hospodárskeho rastu a kvalitných pracovných miest. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zatiaľ čo EÚ je lídrom v znižovaní emisií CO2, do opatrení v oblasti klímy sa musia zapojiť aj iní aktéri. Európska únia musí zintenzívniť svoje diplomatické úsilie, vstupovať do nových foriem spolupráce a využívať nástroje, ako sú dohody o spolupráci a obchodné dohody, s cieľom presvedčiť tretie krajiny, aby vyvíjali väčšie úsilie na riešenie tejto krízy. EÚ musí zároveň diskutovať o tom, či presunúť priemyselné dodávateľské reťazce späť do Európy s cieľom znížiť závislosť od čínskych dodávateľov, napríklad v odvetví fotovoltických modulov a batérií, a zároveň zaručiť plne udržateľný dodávateľský reťazec, a to aj pokiaľ ide o sociálnu politiku a rešpektovanie ľudských práv. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Súčasná energetická (cenová) kríza a nedostatočná bezpečnosť, stabilita a predvídateľnosť dodávok predstavujú obrovský tlak na Európsku úniu. Kríza by bola menej závažná, ak by sa boli skôr prijali cielenejšie opatrenia a napríklad ak by sa vlastné ciele EÚ (ako napríklad ciele európskej energetickej únie) boli brali vážnejšie. EHSV víta opatrenia navrhnuté v oznámení REPowerEU a plán REPowerEU na zvýšenie výroby ekologickej energie, diverzifikáciu dodávok a zníženie dopytu po ruskom plyne, keďže riešenia, ktoré sa v nich navrhujú, sú v súlade s cieľmi Zelenej dohody a európskej energetickej únie. Podľa názoru výboru by nemalo ísť v prvom rade o diverzifikáciu závislosti, ale v čo najväčšej možnej miere o „strategickú energetickú nezávislosť a autonómiu“. V súvislosti so zdrojmi, ktoré by mali nahradiť ruský plyn, EHSV upozorňuje, že EÚ musí byť obzvlášť opatrná, pokiaľ ide o ich vplyv na životné prostredie a novú závislosť od tretích krajín, ktoré neuznávajú európske hodnoty. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Situácia na trhoch s energiou v auguste 2022 jasne ukázala, že žiadny zdroj energie nie je vždy úplne spoľahlivý. Napríklad už niekoľko mesiacov nebol značný počet jadrových elektrární vo Francúzsku pripojený do sústavy z dôvodu údržby, vplyvu na zmenu klímy a iných dôvodov. Výroba energie získanej prostredníctvom spaľovania uhlia mala nielen výrazný vplyv na klimatickú krízu, ale táto kríza ju aj priamo zasiahla: z dôvodu nízkej hladiny Rýna v dôsledku sucha už nie je možné zásobovať uhoľné elektrárne. Z podobných dôvodov sa stala menej stabilnou vodná energia, ako sa to ukázalo napríklad v Taliansku. Okrem toho zemný plyn, či už prepravovaný alebo v kvapalnej forme, je škodlivý nielen pre klímu, ale predstavuje aj obrovské geopolitické riziká. Inými slovami, v diverzifikovanom a zabezpečenom energetickom mixe, na ktorý sa v súčasnosti zameriavajú všetky členské štáty, pri pohľade na budúcu energetickú politiku EÚ vynikajú veterná a solárna energia ako strategické a životaschopné zdroje. Na kompenzáciu výkyvov týchto dvoch zdrojov energie sú potrebné hlavne skladovacie zariadenia a po druhé čistý vodík, ktorý umožňuje dlhodobé skladovanie veternej a slnečnej energie. Rozhodujúcou otázkou pre strategickú autonómiu Európy je, v akom objeme možno vyrobiť čistý vodík v samotnej Európe a koľko sa ho musí doviezť. Aj v čase transformácie sa musíme zameriavať na relatívne najspoľahlivejší a klimaticky najefektívnejší zdroj. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vývoj za posledné desaťročia a v neposlednom rade udalosti z nedávnej minulosti potvrdzujú hrozbu kybernetických útokov a sabotáže na kritických infraštruktúrach, ako je energetická sieť alebo elektrárne. Zlyhanie alebo narušenie tejto infraštruktúry môže spôsobiť ďalekosiahle problémy s dodávkami a ohroziť verejnú bezpečnosť. Kritická infraštruktúra, ako sú plynárenské a elektrizačné sústavy, hlbokomorské internetové káble, zariadenia na mori, ako aj veterné elektrárne na pevnine a terminály LNG, uhoľné alebo jadrové elektrárne, doprava a preprava, zdravotnícke služby a financie a bezpečnosť, by mohli byť cieľmi kybernetických, ako aj fyzických útokov. Lepšie chrániť túto kritickú infraštruktúru je v Európe v záujme všetkých. EÚ musí byť lepšie pripravená na potenciálne útoky tohto druhu. EHSV preto požaduje, aby sa okamžite pristúpilo ku kritickému zhodnoteniu doteraz prijatých opatrení a aby sa vypracovala komplexná stratégia na ochranu EÚ pred hrozbami, ako sú prírodné katastrofy a fyzické a kybernetické útoky. EHSV v tejto súvislosti odporúča, aby sa všetky zahraničné investície do strategických odvetví v Únii realizovali v súlade s bezpečnostnou politikou EÚ. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV víta zriadenie Sociálno-klimatického fondu (4). Je však presvedčený, že Sociálno-klimatický fond nezabezpečí dostatočnú finančnú podporu na to, aby sa dalo zodpovedne čeliť sociálno-hospodárskym dôsledkom. Obrovská výzva navrhnúť účinný a spravodlivý kompenzačný mechanizmus v nesúrodom hospodárskom priestore zahŕňajúcom 27 členských štátov si vyžaduje ďalekosiahlejšie sprievodné opatrenia a zdroje na európskej i národnej úrovni. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Masívny nárast cien energie jasne ukázal, že dnešný trh s energiou je udržateľný len čiastočne. Na margo cezhraničnej cenotvorby založenej na nákladoch, ktorá sa uplatňuje na európskych burzách elektrickej energie, samotná predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen uviedla, že tento systém už nebude fungovať, ak sa objem ekologickej elektrickej energie bude naďalej zvyšovať. Treba si položiť základné otázky o energetickej budúcnosti s cieľom zabezpečiť čistú, cenovo dostupnú a spoľahlivú energiu a zaručiť právo na energiu. EHSV sa domnieva, že spôsob, akým je trh s energiou navrhnutý a regulovaný, sa musí prispôsobiť novej realite prevládajúcich obnoviteľných zdrojov energie a zároveň je potrebné vytvoriť podmienky pre priemyselné odvetvia, mikropodniky, MSP a jednotlivých aktérov, ako aj pre vytváranie nových možností účasti výrobcov-spotrebiteľov, občianskych energetických komunít atď., a taktiež treba náležite posilniť ochranu spotrebiteľov. Pri reorganizovaní trhu sa musí venovať osobitná pozornosť tomu, aby sa odstránili existujúce štrukturálne prekážky brániace malým účastníkom trhu v prístupe na trh. Týka sa to napríklad prístupu k regulačnej energii a v prípade potreby k trhom s kapacitou, ktoré môžu byť potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | S cieľom zabezpečiť, aby boli ceny energie spoločensky prijateľné a opäť konkurencieschopné, a zároveň pripraviť pôdu pre trvalé vedúce postavenie EÚ v oblasti využívania energie z obnoviteľných zdrojov, EHSV žiada, aby sa zefektívnili a urýchlili schvaľovacie postupy v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, keďže tieto postupy sa považujú za hlavnú prekážku brániacu rýchlejšiemu využívania tohto druhu energie. Zároveň sa musia výrazne zlepšiť rámcové podmienky pre decentralizačné opatrenia, energetické družstvá a všetky formy výroby-spotreby. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EHSV dôrazne podporuje návrh Komisie týkajúci sa skladovania plynu a nariadenie o koordinovaných opatreniach na zníženie dopytu po plyne. Vyzýva inštitúcie, aby:






  — | to doplnili o nástroj pre krátkodobé investície na podporu rozvoja vodíkovej infraštruktúry, ako sú prepojovacie vedenia a zásobníky, |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

to doplnili o nástroj pre krátkodobé investície na podporu rozvoja vodíkovej infraštruktúry, ako sú prepojovacie vedenia a zásobníky,

| — | zvážili využívanie zásobníkov plynu v susedných tretích krajinách, |
| --- | --- |

—

zvážili využívanie zásobníkov plynu v susedných tretích krajinách,

| — | vypracovali plány pre jednotlivé členské štáty, aby sa zabránilo nevyváženému rozdeleniu zaťaženia na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

—

vypracovali plány pre jednotlivé členské štáty, aby sa zabránilo nevyváženému rozdeleniu zaťaženia na regionálnej úrovni.

| 2.13. | EHSV poukazuje na to, že paralelný rozvoj centralizovanej a decentralizovanej infraštruktúry je problematický a že existuje riziko nesprávnych investícií. Napríklad si konkuruje potenciálne využitie celoštátnej vodíkovej siete a rozširovanie sietí studeného diaľkového vykurovania. EHSV preto žiadal, aby sa v záujme bezpečnosti investícií prijali príslušné zásadné rozhodnutia (5). |
| --- | --- |

2.13.

3.   Energetická transformácia ako zastrešujúca stratégia v kontexte EÚ a v medzinárodnom kontexte

| 3.1. | Ruská agresia spôsobila globálnu geopolitickú krízu, ktorá má exponenciálne rastúci vplyv na hospodársku rovnováhu a globálnu energetickú bezpečnosť. Spochybnila po desaťročia vyvíjané politiky v oblasti energetiky, obrany a vonkajších vzťahov a prinútila EÚ prehodnotiť svoje plány a svoje doteraz príliš váhavé opatrenia v oblasti zelenej a digitálnej transformácie a zvážiť dôsledky, ktoré bude mať invázia Ruska a uložené sankcie na pokračujúcu energetickú transformáciu sveta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Závislosť od dovozu primárnej energie z tretích krajín sa stala priamou hrozbou pre bezpečnosť a stabilitu EÚ. Európska komisia preto v rámci plánu RePowerEU urýchlene navrhla prijať súbor opatrení na prispôsobenie európskej energetickej politiky súčasnej geopolitickej situácii. V návrhu nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu a podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn sú napríklad zásobníky plynu preklasifikované na kritickú energetickú infraštruktúru, ich prevádzkovateľom sa ukladá povinnosť certifikácie a stanovujú sa ciele týkajúce sa naplnenia zásobníkov so zámerom pomôcť EÚ získať späť kontrolu nad svojím trhom s energiou. EHSV víta všetky tieto opatrenia, ktoré by skutočne mali pomôcť EÚ znovu získať kontrolu nad svojím trhom s energiou. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vzhľadom na súčasné politické napätie sa EHSV zároveň domnieva, že je potrebné ešte aktívnejšie spolupracovať s viacerými krajinami, ktoré sú schopné v krátkodobom horizonte zásobovať Európu energiou, kým sa masívne nerozšíri používanie obnoviteľných zdrojov energie, ako to plánuje Komisia. Patria medzi ne Spojené štáty a v rôznej miere juhoamerické a africké krajiny, ktorých vývoz fosílnych palív, ktorý sa v krátkodobom horizonte stal potrebným, musí byť sprevádzaný prenosom poznatkov a rozvojom technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa aj tam urýchlilo zmiernenie dôsledkov zmeny klímy. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Vytvorenie priaznivého prostredia pre energetickú transformáciu

4.1.   Verejné investície

| 4.1.1. | Aby sa uspokojil rastúci dopyt po elektrine a splnili ciele v oblasti klímy, investície do elektrizačnej sústavy sa musia zdvojnásobiť na 55 miliárd EUR ročne a prostriedky na budovanie kapacít v oblasti čistej výroby energie sa musia zvýšiť na 75 miliárd EUR ročne (6). Verejné investície do inteligentných systémov výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj do infraštruktúry na uskladňovanie majú preto veľký význam v snahe zaručiť bezpečnosť dodávok, bojovať proti energetickej chudobe, zachovať prijateľné ceny a vytvárať vysokokvalitné pracovné miesta. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV znovu odporúča zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície tak, ako bolo prijaté v stanovisku ECO/569 (7), za predpokladu, že nebude ohrozená strednodobá fiškálna stabilita, ako ani hodnota eura, na zabezpečenie produktivity a sociálnej a ekologickej základne pre dobré životné podmienky budúcich generácií. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Kombinované financovanie zahŕňajúce súkromných investorov je možnosťou len vtedy, ak sa zabezpečí, že obstarávanie bude transparentné, že nebudú existovať žiadne doložky o dôvernosti a že verejnému sektoru nevzniknú žiadne neodôvodnené náklady v porovnaní s verejným financovaním. Pokiaľ ide o odôvodnené dodatočné náklady, musí existovať úplná transparentnosť. Preto je ešte dôležitejšie, aby v takýchto zmiešaných modeloch financovania boli práva a povinnosti jasne vymedzené, aby sa objasnili otázky zodpovednosti a vytvoril účinný a rýchly systém riešenia konfliktov s cieľom zabrániť dlhodobým dodatočným nákladom a problémom v spojitosti so zodpovednosťou. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pokiaľ ide o budúcu organizáciu energetických systémov a infraštruktúry, EHSV opakovane zdôraznil, že je dôležitá aktívna účasť všetkých spotrebiteľov – domácností, podnikov a energetických komunít – na rozvoji inteligentných energetických systémov a že je potrebné vytvoriť stimuly, ktoré umožnia občianskej spoločnosti, aby sa zapojila do energetickej transformácie. Pri financovaní opatrení sa úplne podceňuje úloha občanov, poľnohospodárov, miest, mikropodnikov a MSP alebo občianskych energetických komunít. EHSV napríklad poukazuje na to, že viac ako 90 % inštalovanej kapacity v Nemecku nevybudovali hlavní dodávatelia energie. Chýba stratégia na využitie tohto jasného potenciálu a ochoty. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Európske energetické právo neuznáva ochranu klímy ako cieľ regulácie sústavy. V dôsledku toho je pre národné regulačné orgány ťažké stanoviť stimuly na konverziu, rozširovanie a modernizáciu elektrických distribučných sústav, ktoré spĺňajú požiadavky klimatickej neutrality. V európskom energetickom práve by sa preto mala klimatická neutralita výslovne uvádzať ako cieľ regulácie sústavy. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Komisia správne poukazuje na to, že verejné investície môžu a musia stimulovať súkromné investície. Plán REPowerEU však nepokrýva refinancovanie príslušných verejných finančných prostriedkov. Jedným z možných spôsobov, ako to zabezpečiť, by bolo zrušenie dotácií poskytovaných na fosílne zdroje. Ďalším krokom by bolo zdanenie obrovských neočakávaných ziskov vyplývajúcich z rozsiahlej ropnej a plynárenskej krízy, z ktorej profitovali najmä veľké ropné spoločnosti. EHSV sa obáva, že mimoriadne vysoké zisky energetických spoločností na jednej strane a nárast energetickej chudoby spôsobený prudkým stúpaním cien energií na druhej strane sú nebezpečnými sociálnymi výbušninami. Navrhuje odčerpať tieto zisky prostredníctvom daní, poskytnúť ich ako finančnú kompenzáciu spotrebiteľom energie, napr. finančne slabším domácnostiam alebo energeticky náročným podnikom, a využiť ich na rozširovanie výroby energie z obnoviteľných zdrojov a rozvoj potrebnej sieťovej infraštruktúry, o čom sa už v niektorých členských štátoch diskutuje alebo čo už prebieha. Domnieva sa, že k takémuto zdaneniu by sa malo pristupovať veľmi citlivo, aby sa zabránilo odrádzaniu energetických spoločností od investovania do nízkouhlíkových riešení. Vyzýva Komisiu, aby bezodkladne navrhla náležité opatrenia. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Politika v oblasti zásobovania musí byť v súlade s infraštruktúrou, ktorá umožní primeraný tok elektriny a plynu na európskom trhu a zaručí stabilitu sústavy. EHSV je presvedčený, že osobitná pozornosť by sa mala venovať definícii rozšírenia sústavy ako prvoradého verejného záujmu, začleneniu ochrany klímy ako regulačného cieľa a vo všeobecnosti lepšej synchronizácii pri plánovaní v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a elektrizačnej sústavy. V právnych predpisoch EÚ sú naliehavo potrebné konkrétne ustanovenia v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Fond na prispôsobenie sa zmene klímy

| 4.2.1. | V súčasnosti EÚ reaguje na prírodné katastrofy pomocou Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ). Dostupný ročný rozpočet FSEÚ je však oslabený vzhľadom na obrovské náklady vynaložené v dôsledku škôd (8) spôsobených nedávnymi prírodnými katastrofami a musí sa výrazne zvýšiť. Prostriedky EÚ na financovanie zelenej transformácie energetiky sú podstatne vyššie, ale nezohľadňujú naliehavosť súčasných potrieb EÚ v oblasti zelenej energetickej autonómie. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV sa domnieva, že EÚ potrebuje nový mechanizmus financovania, ktorý môže poskytnúť okamžitú a významnú podporu členským štátom v prípade takýchto núdzových situácií. EHSV preto navrhuje vytvoriť nový fond na prispôsobenie sa zmene klímy. Tieto finančné prostriedky by sa mali presmerovať z existujúcich fondov EÚ, najmä z Kohézneho fondu a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, mali by sa však spravovať zjednodušeným a koherentným spôsobom prostredníctvom tohto nového fondu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pri modernizácii spôsobu financovania by sa mohol rozšíriť aj rozsah uplatnenia existujúcich programov a mohli by sa zvýšiť ich zdroje, pričom by sa za model pre tento nový nástroj financovania mohol považovať nástroj Next Generation EU. EHSV poukazuje na to, že na riešenie obrovských výziev, ktorým čelíme, môže byť potrebné vytvoriť nové zdroje. Akékoľvek nové „vlastné zdroje“ však musia byť navrhnuté spravodlivo, aby sa zabránilo ďalšiemu zaťažovaniu znevýhodnených skupín. Okrem toho nesmú brániť hospodárskemu rozvoju. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Je nevyhnutné, aby fond na prispôsobenie sa zmene klímy, ktorý bude viac zameraný na rýchle a naliehavé reakcie, fungoval v súlade so všeobecnými politikami EÚ v oblasti klímy, životného prostredia a energetiky, ktoré pomôžu v dlhodobom horizonte znížiť závislosť od reakcií na núdzové situácie a ochrániť ľudstvo aj prírodu. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Podpora technológií

| 4.3.1. | Zelená transformácia v priemysle si ako základ vyžaduje dostatočný, stabilný a adekvátny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe na elektrifikáciu a na úspešnosť ekologickej výroby vodíka. Vyvíjajú sa technológie uskladňovania a v plnej miere sa využívajú príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia. Výskum a vývoj sú preto naďalej veľmi potrebné. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Od začiatku procesu liberalizácie sa investičná výkonnosť elektroenergetických spoločností znižuje. Podiel verejných investícií do výskumu a vývoja technológií dekarbonizácie je v EÚ nižší ako vo všetkých ostatných významných ekonomikách, čo ohrozuje konkurencieschopnosť EÚ v oblasti kľúčových technológií budúcnosti. EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala strategický investičný plán a nabádala členské štáty na optimálne a efektívne využívanie finančných prostriedkov na rozvoj čistej energie. Platí to aj pre investície do elektrizačnej sústavy. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Dekarbonizácia si bude vyžadovať hĺbkovú transformáciu priemyselných činností (v nasledujúcich 30 rokoch). Hoci mnohé technológie s nízkymi emisiami už existujú, ich úroveň technologickej pripravenosti (TRL (9)) je nízka. Na rozšírenie a rozsiahle zavádzanie týchto prelomových technológií budú potrebné ambiciózne technologické plány a EÚ musí podporovať inovácie prostredníctvom fondov v oblasti klímy a inovácie. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Je nepochybné, že čistý vodík v budúcnosti prispeje k zabezpečeniu európskeho energetického systému. EHSV odkazuje na svoje stanoviská o vodíkovej stratégii (10) a stratégii integrácie energetického systému (11). |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Podpora mikropodnikov a MSP (12)

| 4.4.1. | Mikropodniky, malé a stredné podniky, či už ide o tradičné podniky, rodinné podniky, obchodníkov, podniky sociálneho hospodárstva, remeselné podniky alebo slobodné povolania sú dôležitou súčasťou riešenia v záujme vytvorenia konkurencieschopného, klimaticky neutrálneho, obehového a inkluzívneho hospodárstva EÚ, za predpokladu, že sa vytvoria a zachovajú vhodné podmienky. Mikropodniky a MSP profitujú zo zlepšenia svojho vlastného environmentálneho správania a z poskytovania odborných znalostí a riešení iným podnikom, širokej verejnosti a verejnému sektoru. EHSV uznáva a zdôrazňuje rozmanitosť a rôzne potreby mikropodnikov a MSP a zároveň žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala najmenším a najzraniteľnejším z nich. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné pomôcť mikropodnikom a MSP, aby zelenej transformácii porozumeli a čo najlepšie ju zvládli. EHSV požaduje rozsiahle a cielené informačné opatrenia a opatrenia na zvyšovanie povedomia, ktoré by koordinovaným a doplnkovým spôsobom poskytovali Európska komisia a členské štáty spolu s podnikateľskými organizáciami, komorami, sociálnymi partnermi a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami. Naopak, v súvislosti s kritériami prístupnosti programu financovania by sa mala zdôrazniť a zohľadniť aj dôležitá úloha mikropodnikov a MSP, pokiaľ ide o nové technológie a inovačné riešenia pre ekologické zmeny v priemysle EÚ. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby urýchlili ekologické investície do mikropodnikov a MSP tým, že zabezpečia priaznivé, predvídateľné a povzbudzujúce regulačné prostredie vrátane bezproblémových postupov udeľovania povolení a nebudú ich zaťažovať administratívnymi povinnosťami a zabezpečia im rýchly, ľahký, jednoduchý a vysledovateľný prístup k financovaniu prispôsobený rôznym potrebám všetkých rozmanitých skupín mikropodnikov a MSP. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EHSV v snahe zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov mikropodnikmi a MSP navrhuje zriadiť „centrá obehového hospodárstva“ (H4C) v rôznych regiónoch. Malo by to zlepšiť spoluprácu medzi podnikmi z rôznych sektorov a uľahčiť vývoj nových postupov a procesov vrátane demonštrácie nových technológií. Postupy verejného obstarávania v celej EÚ musia zahŕňať klimatické, sociálne a iné kritériá kvality. Podporuje sa tým inovácia zo strany mikropodnikov a MSP a uľahčuje im to prístup k verejným zákazkám. Neoddeliteľnou súčasťou tohto procesu by mali byť organizácie mikropodnikov a MSP, komory, akademická obec, sociálni partneri a iné príslušné zainteresované strany. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EHSV vyzýva, aby poskytovatelia vzdelávania a mikropodniky a MSP úzko spolupracovali pri navrhovaní odbornej prípravy s cieľom dodať kompetencie a zručnosti potrebné pri zelenej transformácii, a to aj prostredníctvom zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie zamestnancov i podnikateľov. Okrem toho EHSV odporúča podporiť inovačné činností pre mikropodniky a MSP stimulovaním a uľahčovaním spolupráce s inými podnikmi, ich organizáciami, komorami, univerzitami a výskumnými organizáciami. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Všeobecná podpora spravodlivej a inkluzívnej transformácie

5.1.   Spravodlivá transformácia

| 5.1.1. | „Spravodlivá transformácia“ zahŕňa opatrenia a zásahy v oblasti sociálnej politiky, ktoré sprevádzajú prechod na udržateľné, uhlíkovo neutrálne hospodárstvo a výrobný systém. EHSV zdôrazňuje, že pri spravodlivej transformácii nejde len o financovanie transformácie. Zahŕňa aj cieľ chrániť práva pracovníkov, zabezpečiť dôstojnú prácu, kvalitné pracovné miesta a sociálne zabezpečenie, posilniť demokratickú účasť (a to aj na podnikovej úrovni) a zachovať a ďalej zvyšovať konkurencieschopnosť európskych podnikov a vyžaduje si osobitné opatrenia na všetkých úrovniach, najmä na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Zamestnanosť v tých kľúčových sektoroch, ktoré sú obzvlášť ovplyvnené ekologickou modernizáciou a priemyselnou revolúciou v záujme klimaticky neutrálnej Európy, čelí veľkým zmenám, a preto sú nevyhnutné investície do rekvalifikácie a vzdelávania pre kvalitné ekologické pracovné miesta. Zabezpečenie aktuálnych poznatkov a zaručenie vzdelávacích práv sú v tejto súvislosti rovnako dôležité ako nepretržitá podpora akceptovania žien v technických profesiách. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Opatrenia a rôzne fázy transformácie stanovené v balíku Fit for 55 môžu viesť k obrovským zmenám v hospodárstve a sociálnym otrasom. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní národných energetických a klimatických plánov venovala väčšiu pozornosť primeranosti stratégií spravodlivej transformácie a hodnotila pri tom najmä dosahovanie týchto cieľov:






  — | uľahčenie zmeny zamestnania, |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

—

uľahčenie zmeny zamestnania,

| — | podpora zamestnancov, ktorí prídu o zamestnanie v dôsledku dekarbonizácie (zaniknuté pracovné miesto by sa malo minimálne nahradiť iným rovnocenným pracovným miestom), |
| --- | --- |

—

podpora zamestnancov, ktorí prídu o zamestnanie v dôsledku dekarbonizácie (zaniknuté pracovné miesto by sa malo minimálne nahradiť iným rovnocenným pracovným miestom),

| — | využívanie regionálneho hospodárskeho potenciálu vyplývajúceho z obnoviteľných zdrojov energie a nových foriem participácie na výrobe elektrickej energie, |
| --- | --- |

—

využívanie regionálneho hospodárskeho potenciálu vyplývajúceho z obnoviteľných zdrojov energie a nových foriem participácie na výrobe elektrickej energie,

| — | účinný boj proti energetickej chudobe. |
| --- | --- |

—

účinný boj proti energetickej chudobe.

| 5.1.4. | EHSV vyzýva na úzku spoluprácu medzi poskytovateľmi odbornej prípravy a podnikmi pri navrhovaní odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť zručnosti a kompetencie potrebné na zelenú transformáciu hospodárstva, a to aj prostredníctvom zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov a podnikateľov. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | EHSV pripomína svoje presvedčenie vyjadrené v predchádzajúcich stanoviskách (13): nielenže sa zdroje v rámci sociálnej a regionálnej súdržnosti a obnovy musia použiť tak, aby podporovali zmierňovanie zmeny klímy a energetickú transformáciu, ale klimatická a energetická politika musí byť okrem toho koncipovaná tak, aby podporovala sociálnu a regionálnu súdržnosť. Takéto prístupy už existujú, napríklad projekty na vybudovanie solárnych fariem v bývalých oblastiach ťažby hnedého uhlia v Portugalsku a Grécku alebo veľmi strategicky zameraná podpora pre výrobcov-spotrebiteľov v Litve. Tieto príklady však zďaleka nie sú bežnou alebo rozšírenou praxou. |
| --- | --- |

5.1.5.

5.2.   Umožniť súkromné investície

| 5.2.1. | Jednotlivé členské štáty potrebujú programy na rozvoj obnoviteľných zdrojov energie zdola nahor, ktoré sú nevyhnutné pre energetickú transformáciu a významne ovplyvňujú kvalitu a predovšetkým ceny dodávanej energie. V dôsledku zvýšenia cien energie (pochádzajúcej z vnútroštátnych elektrických sietí) už existuje tendencia nezávisle uspokojovať energetické potreby podnikov, pre ktoré sa zelená energia stala otázkou prežitia. Mnohé spoločnosti už dynamicky investujú do svojich vlastných obnoviteľných zdrojov energie a tepla. Keďže tieto zdroje sú lacnejšie, sú príťažlivé aj pre miestne podniky a komunity, ktoré by mohli využívať prebytočnú energiu dodávanú do elektrizačnej sústavy. Tieto systémy v mnohých častiach Európy, žiaľ, potrebujú rozvoj a v súčasnosti nie sú pripravené prijať početné nové zariadenia. Okrem toho by sa tieto súkromné investície veľmi často nemuseli zameriavať len na potreby jedného podniku, ale mohli by byť prínosom pre miestne komunity. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Zdá sa, že problémom rozvoja odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov je dynamický nárast produkcie elektriny v tomto odvetví počas veľmi krátkeho obdobia, čo je veľkou výzvou pre domáce energetické sústavy v členských štátoch, a to aj napriek značným investíciám do modernizácie siete a zvýšenia prenosovej kapacity sústav. Európa teraz potrebuje rozvíjať miestne energetické komunity, v ktorých miestne samosprávy zohrávajú dominantnú úlohu, pokiaľ ide o investície. Ide o tzv. energetické družstvá vytvárané s účasťou obyvateľov a často financované miestnymi investičnými fondmi. Táto forma zapojenia miestnych spoločenstiev do energetickej transformácie zabezpečuje podporu týchto iniciatív a minimalizuje riziko nesúhlasu spoločnosti s umiestnením výrobných, distribučných alebo prenosových zariadení v danej lokalite. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Takéto iniciatívy by sa mali čo najskôr začleniť do právnych predpisov EÚ a mali by byť podporované systémom štátneho financovania určeného pre tento typ investícií. V tomto prípade je veľmi dôležité komercializovať vedenia stredného a nízkeho napätia v elektrizačnej sústave, aby bolo možné vybudovať sieťovú infraštruktúru aj za účasti súkromných investorov. Rozvoj občianskej fotovoltiky poukazuje na veľký investičný potenciál spoločnosti a podnikateľov. Vhodnými právnymi predpismi v tejto oblasti by sa vyriešili problémy s financovaním, ako aj problémy s prepojením takýchto investícií s elektrizačnou sústavou. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Energetická chudoba

| 5.3.1. | Pre EÚ a jej členské štáty musí byť absolútnou prioritou zabezpečenie rovnakého prístupu k energii a bezpečnosti dodávok energie za prijateľné ceny. V dôsledku prudkého nárastu cien energie čoraz viac občanov a spotrebiteľov EÚ v celej Európe zasahuje energetická chudoba. Situácia osôb, ktoré už predtým čelili energetickej chudobe, sa zhoršuje a spotrebiteľom, ktorí v minulosti nemali problémy s úhradou účtov za energiu, teraz hrozí chudoba. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Vzhľadom na význam tejto otázky EHSV vyzýva EÚ, aby presadzovala spoločný prístup k energetickej chudobe. V súčasnosti môže každý členský štát vymedziť pojem energetická chudoba podľa vlastných kritérií, pričom skutočnosť, že chýba spoločný prístup, by mohla viesť k situácii, že Komisia nebude schopná primerane posúdiť situáciu a členské štáty budú tento pojem chápať odlišne a reagovať rôzne. Definícia uvedená v návrhu prepracovaného zmenia smernice o energetickej efektívnosti a ukazovatele, ktoré boli predtým stanovené Strediskom pre monitorovanie energetickej chudoby, predstavujú dobrý začiatok. Vzhľadom na naliehavosť tejto otázky sa EHSV domnieva, že Komisia a členské štáty musia podporovať spoločný prístup, ktorý umožní spoločné chápanie energetickej chudoby a zber štatistických údajov. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EHSV zdôrazňuje význam investícií do spravodlivej a efektívnej dodávky energie na zmiernenie energetickej chudoby v dlhodobom horizonte. Na dosiahnutie tohto cieľa je dôležité zabezpečiť, aby investície do energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, ako aj do komplexnej obnovy budov pomáhali skupinám s najnižšími príjmami. Len ak sa zabezpečí, aby finančne slabšie domácnosti mali prostriedky na uskutočnenie potrebných investícií, budú môcť výrobcovia-spotrebitelia dosiahnuť „strategickú autonómiu“ buď len pre seba, alebo ako súčasť komunity s inými, čo je v konečnom dôsledku najudržateľnejší spôsob, ako sa vymaniť z energetickej chudoby. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | V tejto súvislosti EHSV pripomína svoj postoj, že je potrebné bezpodmienečne zabrániť „dvojúrovňovému energetickému spoločenstvu“. Nemôže sa stať, že z energetickej transformácie budú mať úžitok len finančne a technicky dobre vybavené domácnosti a že všetky ostatné domácnosti budú musieť znášať náklady. EHSV preto podporuje stimuly a nástroje na vykonávanie smernice o energetickej efektívnosti s cieľom pomôcť zraniteľným odberateľom a domácnostiam a poukazuje na to, že ambiciózne ciele v oblasti diaľkového vykurovania/chladenia môžu zhoršiť podmienky sociálneho bývania. Výbor preto víta návrh vytvoriť Sociálno-klimatický fond a žiada, aby sa dodržiavala zásada „spravodlivej transformácie“ s cieľom zohľadniť rozdielne situácie v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Keďže energetická chudoba vyplýva z chudoby ako takej, je tiež nevyhnutné, aby sa Komisia a členské štáty naďalej zameriavali na celkové znižovanie chudoby. Táto kríza zdôrazňuje potrebu neustále zlepšovať prístup k zamestnaniu a sociálnemu začleneniu, zabezpečiť primeranú životnú úroveň a podporiť hospodársky rast v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.3.5.

5.4.   Vidiecke oblasti

| 5.4.1. | EHSV sa domnieva, že kombinovaná stratégia pre energetickú transformáciu a digitalizáciu vo vidieckych oblastiach nezískala očakávanú pozornosť a podporu. Výbor vyzýva na urýchlené vykonávanie dlhodobej vízie Komisie pre vidiecke oblasti EÚ a mobilizáciu zainteresovaných strán prostredníctvom vidieckeho paktu EÚ. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | EHSV opakovane poukázal na to, že energetická transformácia (prechod od veľkých centralizovaných výrobných zariadení k decentralizovanejším štruktúram) ponúka skutočné príležitosti, pokiaľ ide o nové zdroje príjmov a nové pracovné miesta vo vidieckych oblastiach (14). Aj v tomto smere je výbor veľmi sklamaný, pokiaľ ide o nápady, ktoré Európska komisia a členské štáty doteraz prezentovali. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Úloha miestnych a regionálnych energetických komunít sa preto musí využiť na dosiahnutie spravodlivej energetickej transformácie v kombinácii s rozvojom komunít, a to prostredníctvom vytvárania a rozširovania občianskych energetických spoločenstiev, ktoré zahŕňajú dobrovoľné združenia občanov, miestnych samospráv, mikropodnikov a MSP s cieľom podporovať sociálne a hospodárske prínosy. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | EHSV konštatuje, že zavádzanie digitálnych technológií vo vidieckych oblastiach je základným predpokladom pre podporu energetickej transformácie. Vidiecky energetický systém musí byť decentralizovaný, čo znamená obrovskú potrebu početnejších a lepších prepojení, čo si samo osebe vyžaduje zavádzanie digitálnych technológií s cieľom zosúladiť ponuku a dopyt a zabezpečiť efektívne toky energie. |
| --- | --- |

5.4.4.

6.   Konkrétne pripomienky

| 6.1. | Zachovanie zdravej priemyselnej základne v EÚ zabezpečí európskej spoločnosti prosperitu, kvalitné pracovné miesta a odhodlanosť bojovať proti zmene klímy. Európske priemyselné podniky musia investovať v Európe do výskumu, vývoja a inovácií, ako aj do strojov a zariadení, aby si udržali svoje konkurenčné postavenie. To si vyžaduje náležitý regulačný rámec.
  Energetický priemysel predstavuje veľmi veľké hospodárske odvetvie. Osobitosťou tohto odvetvia je, že je kľúčovou hybnou silou pre ďalšie odvetvia hospodárstva. Odvetvie energetiky je však vo všetkých svojich aspektoch veľmi stereotypné, pokiaľ ide o rodové zastúpenie. Muži v ňom majú dominantné postavenie, čo vedie k veľkej nerovnováhe v zamestnaní medzi mužmi a ženami v súkromnom aj vo verejnom sektore energetiky (15).
  EHSV odporúča:






  — | posilniť a zabezpečiť uplatňovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti rovnosti tak na európskej, ako aj národnej úrovni, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Energetický priemysel predstavuje veľmi veľké hospodárske odvetvie. Osobitosťou tohto odvetvia je, že je kľúčovou hybnou silou pre ďalšie odvetvia hospodárstva. Odvetvie energetiky je však vo všetkých svojich aspektoch veľmi stereotypné, pokiaľ ide o rodové zastúpenie. Muži v ňom majú dominantné postavenie, čo vedie k veľkej nerovnováhe v zamestnaní medzi mužmi a ženami v súkromnom aj vo verejnom sektore energetiky (15).

EHSV odporúča:

—

posilniť a zabezpečiť uplatňovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti rovnosti tak na európskej, ako aj národnej úrovni,

| — | vytvoriť rovnaké podmienky pre odbornú prípravu na povolania v oblasti energetiky v členských štátoch a na európskej úrovni a zriadiť európsku akadémiu v oblasti STEM, |
| --- | --- |

—

vytvoriť rovnaké podmienky pre odbornú prípravu na povolania v oblasti energetiky v členských štátoch a na európskej úrovni a zriadiť európsku akadémiu v oblasti STEM,

| — | zabezpečiť rovnosť na trhu práce v odvetví energetiky preskúmaním príležitostí pre ženy a zároveň zabrániť tomu, aby sa energetická a digitálna transformácia stali pascami, pokiaľ ide o kariéru a odmeňovanie žien, a rozvíjať sociálny dialóg a kolektívne dohody o rovnosti v energetických spoločnostiach v celej Európe. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť rovnosť na trhu práce v odvetví energetiky preskúmaním príležitostí pre ženy a zároveň zabrániť tomu, aby sa energetická a digitálna transformácia stali pascami, pokiaľ ide o kariéru a odmeňovanie žien, a rozvíjať sociálny dialóg a kolektívne dohody o rovnosti v energetických spoločnostiach v celej Európe.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 67; Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 88; Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 53; Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 1; Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 59; Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 23; Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 198.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 486, 21.12. 2022, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10. 2018, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4. 2022, s. 158.

4

(5)  Pozri Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 85.

5

(6)  K tomuto záveru dospela federácia európskeho elektroenergetického priemyslu Eurelectric.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 50.

7

(8)  Ohromujúcich 80 miliárd EUR v Nemecku v roku 2021.

8

(9)  TRL: stupnica úrovní technologickej pripravenosti používaná na vyjadrenie dosiahnutého pokroku alebo úrovne vyspelosti určitej technológie.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4. 2021, s. 30.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4. 2021, s. 22.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 486, 21.12. 2022, s. 1.

12

(13)  Pozri Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 30 a Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 269.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10. 2018, s. 1.

14

(15)  OSN – ciele udržateľného rozvoja 5, 7 a 8; Joy Clancy, Univerzita v Twente, Give women a chance: engendering the energy supply chain (Dajte ženám šancu: vniesť rodový rozmer do reťazca dodávok energie).

15

Give women a chance: engendering the energy supply chain

---

PRÍLOHA

Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý:

Bod 2.6

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Súčasná energetická (cenová) kríza a nedostatočná bezpečnosť, stabilita a predvídateľnosť dodávok predstavujú obrovský tlak na Európsku úniu. Kríza by bola menej závažná, ak by sa boli skôr prijali cielenejšie opatrenia a napríklad ak by sa vlastné ciele EÚ (ako napríklad ciele európskej energetickej únie) boli brali vážnejšie. EHSV víta opatrenia navrhnuté v oznámení REPowerEU a plán REPowerEU na zvýšenie výroby ekologickej energie, diverzifikáciu dodávok a zníženie dopytu po ruskom plyne, keďže riešenia, ktoré sa v nich navrhujú, sú v súlade s cieľmi Zelenej dohody a európskej energetickej únie. Podľa názoru výboru by
  ne
  malo ísť v prvom rade o diverzifikáciu
  závislosti, ale v
   čo najväčšej možnej miere o „strategick
  ú
  energetick
  ú
  nezávislosť a autonómi
  u
  “. V súvislosti so zdrojmi, ktoré by mali nahradiť ruský plyn, EHSV upozorňuje, že EÚ musí byť obzvlášť opatrná, pokiaľ ide o ich vplyv na životné prostredie a novú závislosť od tretích krajín, ktoré neuznávajú európske hodnoty. | Súčasná energetická (cenová) kríza a nedostatočná bezpečnosť, stabilita a predvídateľnosť dodávok predstavujú obrovský tlak na Európsku úniu. Kríza by bola menej závažná, ak by sa boli skôr prijali cielenejšie opatrenia a napríklad ak by sa vlastné ciele EÚ (ako napríklad ciele európskej energetickej únie) boli brali vážnejšie. EHSV víta opatrenia navrhnuté v oznámení REPowerEU a plán REPowerEU na zvýšenie výroby ekologickej energie, diverzifikáciu dodávok a zníženie dopytu po ruskom plyne, keďže riešenia, ktoré sa v nich navrhujú, sú v súlade s cieľmi Zelenej dohody a európskej energetickej únie. Podľa názoru výboru by malo ísť v prvom rade o diverzifikáciu
  zdrojov a o to, aby sa
  v čo najväčšej možnej miere
  zabezpečila otvorená
  „strategick
  á
  energetick
  á
  nezávislosť a autonómi
  a
  “. V súvislosti so zdrojmi, ktoré by mali nahradiť ruský plyn, EHSV upozorňuje, že EÚ musí byť obzvlášť opatrná, pokiaľ ide o ich vplyv na životné prostredie a novú závislosť od tretích krajín, ktoré neuznávajú európske hodnoty
  . V súčasnej situácii si zároveň musíme zachovať všetky naše dostupné zdroje energie, pretože skutočné nebezpečenstvo pre nás v súčasnosti nepredstavuje možný vplyv náhradných zdrojov na životné prostredie, ale nedostatok energie a výpadkov elektrickej energie. Nemožno prísť o kapacitu na výrobu energie, ktorá v súčasnosti zásobuje európsky trh s energiou
  . |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Súčasná energetická (cenová) kríza a nedostatočná bezpečnosť, stabilita a predvídateľnosť dodávok predstavujú obrovský tlak na Európsku úniu. Kríza by bola menej závažná, ak by sa boli skôr prijali cielenejšie opatrenia a napríklad ak by sa vlastné ciele EÚ (ako napríklad ciele európskej energetickej únie) boli brali vážnejšie. EHSV víta opatrenia navrhnuté v oznámení REPowerEU a plán REPowerEU na zvýšenie výroby ekologickej energie, diverzifikáciu dodávok a zníženie dopytu po ruskom plyne, keďže riešenia, ktoré sa v nich navrhujú, sú v súlade s cieľmi Zelenej dohody a európskej energetickej únie. Podľa názoru výboru by
  ne
  malo ísť v prvom rade o diverzifikáciu
  závislosti, ale v
   čo najväčšej možnej miere o „strategick
  ú
  energetick
  ú
  nezávislosť a autonómi
  u
  “. V súvislosti so zdrojmi, ktoré by mali nahradiť ruský plyn, EHSV upozorňuje, že EÚ musí byť obzvlášť opatrná, pokiaľ ide o ich vplyv na životné prostredie a novú závislosť od tretích krajín, ktoré neuznávajú európske hodnoty.

Súčasná energetická (cenová) kríza a nedostatočná bezpečnosť, stabilita a predvídateľnosť dodávok predstavujú obrovský tlak na Európsku úniu. Kríza by bola menej závažná, ak by sa boli skôr prijali cielenejšie opatrenia a napríklad ak by sa vlastné ciele EÚ (ako napríklad ciele európskej energetickej únie) boli brali vážnejšie. EHSV víta opatrenia navrhnuté v oznámení REPowerEU a plán REPowerEU na zvýšenie výroby ekologickej energie, diverzifikáciu dodávok a zníženie dopytu po ruskom plyne, keďže riešenia, ktoré sa v nich navrhujú, sú v súlade s cieľmi Zelenej dohody a európskej energetickej únie. Podľa názoru výboru by malo ísť v prvom rade o diverzifikáciu
  zdrojov a o to, aby sa
  v čo najväčšej možnej miere
  zabezpečila otvorená
  „strategick
  á
  energetick
  á
  nezávislosť a autonómi
  a
  “. V súvislosti so zdrojmi, ktoré by mali nahradiť ruský plyn, EHSV upozorňuje, že EÚ musí byť obzvlášť opatrná, pokiaľ ide o ich vplyv na životné prostredie a novú závislosť od tretích krajín, ktoré neuznávajú európske hodnoty
  . V súčasnej situácii si zároveň musíme zachovať všetky naše dostupné zdroje energie, pretože skutočné nebezpečenstvo pre nás v súčasnosti nepredstavuje možný vplyv náhradných zdrojov na životné prostredie, ale nedostatok energie a výpadkov elektrickej energie. Nemožno prísť o kapacitu na výrobu energie, ktorá v súčasnosti zásobuje európsky trh s energiou
  .

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 77 |
| --- | --- |
| Proti: | 113 |
| Zdržalo sa: | 14 |

Za:

77

Proti:

113

Zdržalo sa:

14

Bod 4.3.1

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Zelená transformácia v priemysle si ako základ vyžaduje dostatočný, stabilný a adekvátny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe na elektrifikáciu a na úspešnosť
  ekologickej
  výroby vodíka. Vyvíjajú sa technológie uskladňovania a v plnej miere sa využívajú príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia. Výskum a vývoj sú preto naďalej veľmi potrebné. | Zelená transformácia v priemysle si ako základ vyžaduje dostatočný, stabilný a adekvátny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe na elektrifikáciu a na úspešnosť výroby vodíka. Vyvíjajú sa technológie uskladňovania a v plnej miere sa využívajú príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia. Výskum a vývoj sú preto naďalej veľmi potrebné. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Zelená transformácia v priemysle si ako základ vyžaduje dostatočný, stabilný a adekvátny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe na elektrifikáciu a na úspešnosť
  ekologickej
  výroby vodíka. Vyvíjajú sa technológie uskladňovania a v plnej miere sa využívajú príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia. Výskum a vývoj sú preto naďalej veľmi potrebné.

Zelená transformácia v priemysle si ako základ vyžaduje dostatočný, stabilný a adekvátny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe na elektrifikáciu a na úspešnosť výroby vodíka. Vyvíjajú sa technológie uskladňovania a v plnej miere sa využívajú príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia. Výskum a vývoj sú preto naďalej veľmi potrebné.

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 92 |
| --- | --- |
| Proti: | 112 |
| Zdržalo sa: | 9 |

Za:

92

Proti:

112

Zdržalo sa:

9

Bod 4.3.4

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Je nepochybné, že
  čistý
  vodík v budúcnosti prispeje k zabezpečeniu európskeho energetického systému. EHSV odkazuje na svoje stanoviská o vodíkovej stratégii (1) a stratégii integrácie energetického systému (2). | Je nepochybné, že vodík v budúcnosti prispeje k zabezpečeniu európskeho energetického systému. EHSV odkazuje na svoje stanoviská o vodíkovej stratégii (1) a stratégii integrácie energetického systému (2). |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Je nepochybné, že
  čistý
  vodík v budúcnosti prispeje k zabezpečeniu európskeho energetického systému. EHSV odkazuje na svoje stanoviská o vodíkovej stratégii (1) a stratégii integrácie energetického systému (2).

Je nepochybné, že vodík v budúcnosti prispeje k zabezpečeniu európskeho energetického systému. EHSV odkazuje na svoje stanoviská o vodíkovej stratégii (1) a stratégii integrácie energetického systému (2).

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 92 |
| --- | --- |
| Proti: | 112 |
| Zdržalo sa: | 9 |

Za:

92

Proti:

112

Zdržalo sa:

9

Bod 1.4

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Potenciál, ktorý má Európa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, sa musí čo najpresnejšie identifikovať a treba o ňom zoširoka informovať, aby sa podporilo spoločné chápanie, pokiaľ ide o to, do akej miery možno dosiahnuť nezávislosť od dovozu energie. Musí sa zohľadniť najmä elektrifikácia odvetvia vykurovania a dopravy a potreba domácej produkcie
  čistého
  vodíka. | Potenciál, ktorý má Európa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, sa musí čo najpresnejšie identifikovať a treba o ňom zoširoka informovať, aby sa podporilo spoločné chápanie, pokiaľ ide o to, do akej miery možno dosiahnuť nezávislosť od dovozu energie. Musí sa zohľadniť najmä elektrifikácia odvetvia vykurovania a dopravy a potreba domácej produkcie vodíka. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Potenciál, ktorý má Európa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, sa musí čo najpresnejšie identifikovať a treba o ňom zoširoka informovať, aby sa podporilo spoločné chápanie, pokiaľ ide o to, do akej miery možno dosiahnuť nezávislosť od dovozu energie. Musí sa zohľadniť najmä elektrifikácia odvetvia vykurovania a dopravy a potreba domácej produkcie
  čistého
  vodíka.

Potenciál, ktorý má Európa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, sa musí čo najpresnejšie identifikovať a treba o ňom zoširoka informovať, aby sa podporilo spoločné chápanie, pokiaľ ide o to, do akej miery možno dosiahnuť nezávislosť od dovozu energie. Musí sa zohľadniť najmä elektrifikácia odvetvia vykurovania a dopravy a potreba domácej produkcie vodíka.

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 92 |
| --- | --- |
| Proti: | 112 |
| Zdržalo sa: | 9 |

Za:

92

Proti:

112

Zdržalo sa:

9

Bod 1.6

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Zároveň budú potrebné krátkodobé a možno aj strednodobé opatrenia na kompenzáciu strát dodávok energie z Ruska. Jedným z takýchto opatrení je dovoz skvapalneného zemného plynu. EHSV sa však domnieva, že je dôležité, aby sa tým nevytvárali nové dlhodobé závislosti od fosílnych palív. V investičnom cykle sa to musí zohľadniť vopred. Celkovo
  nie
  je cieľom diverzifikovať
  závislosti
  ,
  ale
  dosiahnuť najvyššiu možnú úroveň „strategickej autonómie“. | Zároveň budú potrebné krátkodobé a možno aj strednodobé opatrenia na kompenzáciu strát dodávok energie z Ruska. Jedným z takýchto opatrení je dovoz skvapalneného zemného plynu. EHSV sa však domnieva, že je dôležité, aby sa tým nevytvárali nové dlhodobé závislosti od fosílnych palív. V investičnom cykle sa to musí zohľadniť vopred. Celkovo je cieľom diverzifikovať
  zdroje a zároveň znížiť vysokú

  závislosť

  od jedného dovozcu so zámerom
  dosiahnuť najvyššiu možnú úroveň
  otvorenej
  „strategickej autonómie“. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Zároveň budú potrebné krátkodobé a možno aj strednodobé opatrenia na kompenzáciu strát dodávok energie z Ruska. Jedným z takýchto opatrení je dovoz skvapalneného zemného plynu. EHSV sa však domnieva, že je dôležité, aby sa tým nevytvárali nové dlhodobé závislosti od fosílnych palív. V investičnom cykle sa to musí zohľadniť vopred. Celkovo
  nie
  je cieľom diverzifikovať
  závislosti
  ,
  ale
  dosiahnuť najvyššiu možnú úroveň „strategickej autonómie“.

Zároveň budú potrebné krátkodobé a možno aj strednodobé opatrenia na kompenzáciu strát dodávok energie z Ruska. Jedným z takýchto opatrení je dovoz skvapalneného zemného plynu. EHSV sa však domnieva, že je dôležité, aby sa tým nevytvárali nové dlhodobé závislosti od fosílnych palív. V investičnom cykle sa to musí zohľadniť vopred. Celkovo je cieľom diverzifikovať
  zdroje a zároveň znížiť vysokú

  závislosť

  od jedného dovozcu so zámerom
  dosiahnuť najvyššiu možnú úroveň
  otvorenej
  „strategickej autonómie“.

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 77 |
| --- | --- |
| Proti: | 113 |
| Zdržalo sa: | 14 |

Za:

77

Proti:

113

Zdržalo sa:

14

---

(1)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 30.

(2)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 22.

(1)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 30.

(2)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 22.

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/115

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Význam verejnej dopravy pre zelenú obnovu Európy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/16)

| Spravodajkyňa: | Kristina KRUPAVIČIENĖ |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Dovilė JUODKAITĖ |

Spravodajkyňa:

Kristina KRUPAVIČIENĖ

Spoluspravodajkyňa:

Dovilė JUODKAITĖ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 173/1/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

173/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV uznáva, že verejná doprava zohráva kľúčovú úlohu v rámci zelenej obnovy Európy po pandémii. Pandémia pôsobila ako katalyzátor a ukázala, že verejná doprava poskytuje službu, ktorá je vo verejnom záujme, a pracovníkom v prvej línii a zraniteľným skupinám poskytuje prístup k pracovným miestam a službám. EHSV žiada, aby bola mobilita uznaná ako individuálne právo a ako verejný statok, ktorý musí byť dostupný pre každého, pretože zaručuje prístup k hospodárskemu, sociálnemu a kultúrnemu životu. Prioritným cieľom EÚ musí byť poskytovanie dostatočne personálne vybavených, prístupných, cenovo dostupných, bezpečných a kvalitných služieb verejnej dopravy pre každého. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vzhľadom na dôležitosť verejnej dopravy pre jednotlivcov, užívateľov a pracovníkov EHSV opakuje svoju výzvu na participatívny prístup k plánovaniu verejnej dopravy na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni (1). Len tak možno zabezpečiť, aby stratégie a opatrenia týkajúce sa obnovy spĺňali potreby a očakávania všetkých, ktorí prevádzkujú a využívajú verejnú dopravu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV konštatuje, že rozvoj vysoko kvalitných služieb je nevyhnutný pre obnovu verejnej dopravy po pandémii. Na poskytovanie tejto úrovne služieb sú nevyhnutné dobré pracovné podmienky, ako aj motivovaný a dobre vyškolený personál. EHSV žiada, aby miestni, regionálni a národní tvorcovia politiky rozvíjali a tvorcovia politiky EÚ plne podporovali obchodné modely vedúce k lepšiemu, inovatívnemu a atraktívnemu dopravnému systému, ktorý zabezpečí vysokú kvalitu služieb, ako aj primerané podmienky a sociálnu ochranu zamestnancov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Verejná doprava je služba náročná na prácu s ekologickými pracovnými miestami, ktoré nemožno premiestniť. Prevádzkovatelia verejnej dopravy sú jedným z najväčších zamestnávateľov v mestských oblastiach, ponúkajú zamestnanie širokému spektru ľudí a prispievajú k začleneniu migrujúcich pracovníkov na trhu práce. Aby sa zachoval sociálny charakter odvetvia, EHSV žiada, aby osoby s rozhodovacou právomocou zahrnuli do zmlúv o službách verejnej dopravy povinné kvalitatívne a sociálne kritériá, ako je uplatňovanie kolektívnych zmlúv a vhodné riešenie situácie zamestnancov po zmene prevádzkovateľa. Okrem toho vyzýva tvorcov politiky, aby zabezpečili zavedenie vhodných mechanizmov sociálneho dialógu s cieľom zabezpečiť, aby bol sektor ekonomicky a sociálne udržateľný. EHSV tiež požaduje, aby sa v plnej miere dodržiavali postupy verejného obstarávania (nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (2) alebo smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (3)). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že dosiahnutie udržateľnej mobility si vyžaduje silný politický záväzok všetkých subjektov a na všetkých úrovniach. Inštitúcie EÚ musia zohrávať významnú úlohu v oblasti politického vedenia a usmernenia, stanovovať jasné ciele a ciele a sprístupňovať potrebné finančné prostriedky. EHSV preto vyzýva Európsku komisiu, aby stanovila merateľné a ambiciózne ciele na prechod od používania súkromných automobilov k hromadnej doprave a aktívnej mobilite. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Trvalé investície sú kľúčové na zabezpečenie úspechu politík zameraných na udržateľnú verejnú dopravu, a tým na podporu zelenej obnovy. Členským štátom EÚ boli sprístupnené značné finančné zdroje prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a mnohé z nich sa zaviazali investovať do svojich systémov verejnej dopravy. EHSV vyzýva Komisiu, aby monitorovala a podávala správy o tom, ako sa tieto záväzky plnia, a aby zabezpečila, že zelená obnova pôjde ruka v ruke so zachovaním a zlepšením pracovných miest, kvality služieb a sociálneho začlenenia. Zároveň vyzýva členské štáty, aby vytvorili participatívny mechanizmus na konzultácie s užívateľmi a sociálnymi partnermi o tom, ako sa využívajú tieto finančné prostriedky, ktoré sú nevyhnutné pre obnovu verejnej dopravy. Poukazuje na to, že všetky finančné prostriedky EÚ a verejné prostriedky vyčlenené na rozvoj dopravných riešení by mali zahŕňať kritériá inkluzívnosti, dostupnosti a udržateľnosti dopravy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV preto vyzýva tvorcov politík, aby inkluzívnym a participatívnym spôsobom vykonávali procesy digitálnej transformácie zamerané na dosiahnutie udržateľnej a spravodlivej dopravy pre všetkých. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva Európsku úniu a členské štáty, aby prispeli k posunu smerom k ekologickejším druhom dopravy tým, že tieto druhy dopravy budú vo všeobecnosti atraktívnejšie. Zvyšovanie informovanosti o vplyve dopravy a osobnej mobility na životné prostredie je tiež dôležité pri podpore prechodu na verejnú a udržateľnú dopravu. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby rok 2024 venovala verejnej doprave, jej užívateľom a pracovníkom. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod

| 2.1. | Doprava a mobilita sú neoddeliteľnou súčasťou každodenného života Európanov a umožňujú mobilitu ľudí vo všetkých vrstvách spoločnosti vo všetkých kútoch Európy. V záujme dosiahnutia klimatickej neutrality sa v Európskej zelenej dohode zároveň stanovil cieľ znížiť do roku 2050 emisie z dopravy o 90 %. K tomuto zníženiu musia prispieť všetky odvetvia dopravy. V Európskej zelenej dohode sa uvádza, že „multimodálna doprava si vyžaduje silnú podporu“, pretože sa tým zvýši efektívnosť dopravného systému. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia vo svojej stratégii udržateľnej a inteligentnej mobility robí z udržateľnej medzimestskej a mestskej mobility vlajkový projekt, pričom zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby bola „mobilita vyvážená a spravodlivá pre všetkých“ a aby sa zvýšil podiel hromadnej dopravy v rôznych druhoch dopravy, čím sa zlepší plynulá multimodalita v mestských a prímestských oblastiach. V stratégii sa tiež poukazuje na zvyšujúci sa dopyt po nových a inovatívnych riešeniach vrátane služieb dostupných na požiadanie a kolaboratívnej mobility. Uprednostňuje sa v nej potreba zlepšiť rámec mestskej mobility.






  — | Komisia vo svojom rámci pre mestskú mobilitu (4) poukazuje na to, že mestská mobilita prispieva 23 % k rastúcemu podielu dopravy na spotrebe energie v EÚ a emisiách skleníkových plynov; mestá čelia najväčším problémom, pokiaľ ide o kvalitu ovzdušia, pričom koncentrácie NO2 a PM10 prekračujú limitné hodnoty EÚ; miera preťaženia v mestách EÚ od roku 2013 stagnuje alebo sa zhoršuje, čo predstavuje značné náklady pre spoločnosť a negatívne dôsledky na dochádzanie; mestské oblasti predstavujú 38 % všetkých úmrtí a vážnych zranení v cestnej doprave v EÚ; viac ako 70 % Európanov žije v mestách a očakávajú riešenia pre lepšiu a bezpečnejšiu mobilitu, preťaženie, znečistenie ovzdušia a hluk; a 30 % žije v dedinách, malých mestách a prímestských oblastiach a často sú odkázaní na súkromné autá, aby sa dostali do blízkych mestských uzlov; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Komisia vo svojom rámci pre mestskú mobilitu (4) poukazuje na to, že mestská mobilita prispieva 23 % k rastúcemu podielu dopravy na spotrebe energie v EÚ a emisiách skleníkových plynov; mestá čelia najväčším problémom, pokiaľ ide o kvalitu ovzdušia, pričom koncentrácie NO2 a PM10 prekračujú limitné hodnoty EÚ; miera preťaženia v mestách EÚ od roku 2013 stagnuje alebo sa zhoršuje, čo predstavuje značné náklady pre spoločnosť a negatívne dôsledky na dochádzanie; mestské oblasti predstavujú 38 % všetkých úmrtí a vážnych zranení v cestnej doprave v EÚ; viac ako 70 % Európanov žije v mestách a očakávajú riešenia pre lepšiu a bezpečnejšiu mobilitu, preťaženie, znečistenie ovzdušia a hluk; a 30 % žije v dedinách, malých mestách a prímestských oblastiach a často sú odkázaní na súkromné autá, aby sa dostali do blízkych mestských uzlov;

| — | infraštruktúru a služby mestskej verejnej dopravy musíme prispôsobiť tak, aby sa okrem iného zabezpečila lepšia prístupnosť, teda aby lepšie slúžila starnúcemu obyvateľstvu v mnohých mestách, ako aj osobám so zdravotným postihnutím alebo zníženou pohyblivosťou. |
| --- | --- |

—

infraštruktúru a služby mestskej verejnej dopravy musíme prispôsobiť tak, aby sa okrem iného zabezpečila lepšia prístupnosť, teda aby lepšie slúžila starnúcemu obyvateľstvu v mnohých mestách, ako aj osobám so zdravotným postihnutím alebo zníženou pohyblivosťou.

| 2.3. | Komisia tiež zdôrazňuje naliehavosť riešenia zmeny klímy a úlohu, ktorú zohráva pri sociálnom začleňovaní a blahu ľudí, najmä pre znevýhodnené skupiny. Komisia preto stanovila vybudovanie silnejšej siete verejnej dopravy za jeden z cieľov svojho rámca pre mestskú mobilitu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pandémia za posledné dva roky zmenila hospodársky rast a jeho podporné pravidlá a mechanizmy. Pri vývoji jednotného trhu EÚ odhalila úskalia a zamerala sa na hodnoty. Vytvorila však aj príležitosti na rýchlejšie vykonávanie politík, ako je Európska zelená dohoda, odhalila dôležitosť postavenia ľudí do centra procesu obnovy, ako sa odráža v koncepte spravodlivej transformácie, a podnietila Komisiu, aby prijala svoj najväčší program finančnej pomoci, zameraný na zmiernenie sociálneho a hospodárskeho vplyvu pandémie COVID-19, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, pričom dva z jeho šiestich pilierov sú zelená a digitálna transformácia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vo verejnej doprave mala pandémia vplyv na pracovné miesta, používateľov verejnej dopravy, prevádzkovateľov a verejné orgány. Rada ministrov vo svojich záveroch o stratégii udržateľnej a inteligentnej mobility poukázala na to, že verejnú dopravu vážne zasiahla kríza COVID-19 a že politická reakcia na krízu by sa mala zamerať na obnovenie dôvery vo verejnú dopravu a zlepšenie jej odolnosti, urýchliť jej udržateľnú transformáciu a modernizáciu a zároveň zabezpečiť cenovú dostupnosť vzhľadom na zásadnú úlohu verejnej dopravy v sociálnej a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV zdôrazňuje nesmierne dôležitú skutočnosť, že počas pandémie verejná doprava preukázala svoju hodnotu tým, že poskytovala veľmi potrebnú mobilitu pracovníkom v prvej línii a znevýhodneným skupinám. Migrujúci pracovníci a ženy tvoria vysoký podiel týchto skupín a je známe, že sú vo veľkej miere závislí od verejnej dopravy, aby sa dostali na pracoviská a k základným službám. Z údajov Eurobarometra za rok 2020 vyplýva, že verejnú dopravu využíva podstatne viac žien ako mužov. Hoci sa v štúdii Európskeho parlamentu Women and transport poukazuje na nedostatok rodovo segregovaných údajov o modeloch rodovej mobility, poskytuje zaujímavý pohľad na tento druh voľby (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV tiež uznáva zvýšené náklady a znížené zdroje, na ktoré musia reagovať poskytovatelia dopravných služieb a verejné orgány v dôsledku pandémie. Hoci preventívne opatrenia COVID-19 viedli k zvýšeným nákladom a výrazný pokles počtu používateľov spôsobil, že spoločnosti mali výrazne znížené príjmy, miestne, verejné a vládne orgány pochopili, že udržanie fungovania verejnej dopravy je súčasťou ich povinnosti slúžiť komunitám, a najmä slúžiť ľuďom, ktorí slúžia iným. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je poskytnúť kľúčové odporúčania týkajúce sa obnovy a budúceho rozvoja udržateľnej, spoľahlivej, inkluzívnej, prístupnej a odolnej verejnej dopravy po kríze spôsobenej ochorením COVID-19, ktorá bude pripravená slúžiť budúcim generáciám so zreteľom na starnutie obyvateľstva v EÚ (6). Zameria sa na otázky financovania, atraktívnosti a jej úlohy pri zelenej obnove EÚ, pričom sa sústredí na sociálne podmienky pracovníkov verejnej dopravy. Nedostatok personálu vo všetkých odvetviach dopravy ukazuje jasnú potrebu tohto prístupu. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV uznáva, že verejná doprava je významnou súčasťou riešenia pre zelenú obnovu Európy po pandémii. Nielenže poskytuje odpoveď na klimatické problémy, ale prispieva aj ku kvalite života tým, že rieši preťaženie. „Do roku 2020 predstavovala verejná doprava v mestských oblastiach v Európe takmer 60 miliárd jázd cestujúcich ročne so stúpajúcim trendom. [...] Dopravné preťaženie už stojí európske hospodárstvo 1 % jeho HDP, teda 100 miliárd EUR ročne (7).“ |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV poznamenáva, že pandémia zmenila správanie ľudí a pozornosť verejnosti a miestnych orgánov opätovne zamerala na spoločenskú hodnotu verejnej dopravy. Verejná doprava však bola jedným z odvetví, ktoré drastický pokles počtu používateľov zasiahol najviac a trvalo najdlhšie, kým sa zotavila. Nastalo to, keď ľudia uprednostnili aktívnu mobilitu a cesty vlastným automobilom, aby sa vyhli infekcii. Hoci zvýšená aktívna mobilita je prospešný trend a treba ho podporovať, európski tvorcovia politiky a vnútroštátne, miestne a regionálne samosprávy musia napríklad vážne zvážiť otázku zvýšeného používania súkromných automobilov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV uznáva, že napriek zachovaniu kontinuity verejnej dopravy počas pandémie bola zamestnanosť v tomto odvetví ťažko zasiahnutá. Pred prvými obmedzeniami pohybu toto odvetvie v Európe priamo poskytovalo pracovné miesta dvom miliónom ľudí (8). Dôležité je, že verejná doprava lokálne poskytuje bezpečné pracovné miesta so širokou škálou, od menej kvalifikovaných po vysokokvalifikované, a zamestnáva pracovníkov z veľmi rozmanitého prostredia (9). Značná časť pracovníkov však musela ostať dočasne nezamestnaná na základe štátom zavedených režimov a mnohí sa rozhodli nevrátiť sa do zamestnania. Ide najmä o členské štáty s nízkymi dávkami sociálneho zabezpečenia a kolektívnymi zmluvami. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V dôsledku toho EHSV varuje, že v celej Európe je vo všetkých odvetviach dopravy vrátane verejnej dopravy kritický nedostatok zamestnancov. Kvalita pracovných miest a istota zamestnania stali kľúčovými kritériami pre uchádzačov o zamestnanie a v tomto smere sú kľúčovými zárukami sociálne zabezpečenie a rozsah kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV víta úsilie verejných, regionálnych a vládnych orgánov zachovať potrebnú úroveň služieb verejnej dopravy počas celej pandémie za zložitých okolností, ktoré si vyžadovali finančnú podporu a investície do bezpečnostných opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19. Uznávame, že príslušné orgány sa museli uchýliť k drastickým obmedzeniam kapacity vozidiel (10), zaviesť digitálne riešenia na zníženie priameho kontaktu medzi používateľmi a pracovníkmi, zvýšiť výdavky na zdravotnícke a hygienické zariadenia a kompenzovať pokles príjmov spôsobený náhlym a pretrvávajúcim poklesom počtu používateľov verejnej dopravy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že bezpečnostné protokoly týkajúce sa COVID-19 v odvetví dopravy neboli vždy prijaté inkluzívnym spôsobom s ohľadom na všetky dotknuté osoby. Napríklad v niektorých prípadoch sa verejná doprava stala nedostupnou pre osoby so zdravotným postihnutím a staršie osoby v dôsledku zníženia alebo pozastavenia pomoci poskytovanej cestujúcim so zníženou pohyblivosťou (11), a skutočnosť, že digitálne riešenia nezohľadnili ľudí s nižšími digitálnymi zručnosťami, ľudí, ktorí si nemôžu dovoliť digitálne zariadenia alebo elektronické komunikačné služby a neboli vyvinuté v súlade s politikami EÚ v oblasti dostupnosti a podpornými normami. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV poukazuje na to, že v súčasnosti sú potrebné stratégie po skončení pandémie s cieľom zvýšiť atraktívnosť verejnej dopravy a umožniť jej využívanie väčšiemu počtu ľudí. Ako zdôraznil vo svojom stanovisku INT/909: „teraz máme príležitosť zabezpečiť spravodlivú obnovu a rýchlo prebudovať naše hospodárstva, aby boli ekologickejšie, spravodlivejšie a odolnejšie voči budúcim otrasom (12).“ Túto výzvu opakuje aj vo svojom stanovisku TEN/728, v ktorom sa uvádza, že „ekologická transformácia musí byť sociálne spravodlivá a zároveň musí zachovať konkurencieschopnosť európskej dopravy, a to aj prostredníctvom úplnej realizácie európskeho dopravného priestoru pri plnom uplatňovaní jednotného trhu (13).“ |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy je potrebné zatraktívniť tieto kľúčové zložky verejnej dopravy:






  — | dostupnosť, premietnutá do dostatočnej kapacity spôsobov verejnej dopravy na zvládnutie zvýšeného dopytu, najmä vo vidieckych, okrajových oblastiach, kde majú ľudia často menej možností; |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

dostupnosť, premietnutá do dostatočnej kapacity spôsobov verejnej dopravy na zvládnutie zvýšeného dopytu, najmä vo vidieckych, okrajových oblastiach, kde majú ľudia často menej možností;

| — | dostatok zamestnancov, ktorí budú mať prospech z vhodných podmienok a odbornej prípravy, stabilné, kvalitné pracovné miesta a celý súbor práv a výhod; |
| --- | --- |

—

dostatok zamestnancov, ktorí budú mať prospech z vhodných podmienok a odbornej prípravy, stabilné, kvalitné pracovné miesta a celý súbor práv a výhod;

| — | prepojenosť – zvýšená a efektívna – v rámci rôznych druhov dopravy, v rámci mestských a mimomestských oblastí a medzi nimi s cieľom poskytnúť všetkým cestujúcim bezproblémové cestovanie rôznymi druhmi dopravy, a to aj medzi rôznymi geografickými regiónmi; |
| --- | --- |

—

prepojenosť – zvýšená a efektívna – v rámci rôznych druhov dopravy, v rámci mestských a mimomestských oblastí a medzi nimi s cieľom poskytnúť všetkým cestujúcim bezproblémové cestovanie rôznymi druhmi dopravy, a to aj medzi rôznymi geografickými regiónmi;

| — | cenová dostupnosť pre všetkých členov spoločnosti. V záujme toho treba zabezpečiť, aby sa pri výpočtoch nákladov na verejnú dopravu zohľadnila cenová dostupnosť pre osoby, ktoré čelia sociálno-ekonomickej chudobe a vylúčeniu. V úzkej spolupráci s príslušnými komunitami by sa mali preskúmať cielené schémy na podporu najviac sociálno-ekonomicky znevýhodnených skupín; |
| --- | --- |

—

cenová dostupnosť pre všetkých členov spoločnosti. V záujme toho treba zabezpečiť, aby sa pri výpočtoch nákladov na verejnú dopravu zohľadnila cenová dostupnosť pre osoby, ktoré čelia sociálno-ekonomickej chudobe a vylúčeniu. V úzkej spolupráci s príslušnými komunitami by sa mali preskúmať cielené schémy na podporu najviac sociálno-ekonomicky znevýhodnených skupín;

| — | prístupnosť, ktorá umožňuje bezproblémové a nezávislé používanie všetkým, vrátane osôb so zdravotným postihnutím, starších osôb a ľudí s (dočasnou) zníženou pohyblivosťou; |
| --- | --- |

—

prístupnosť, ktorá umožňuje bezproblémové a nezávislé používanie všetkým, vrátane osôb so zdravotným postihnutím, starších osôb a ľudí s (dočasnou) zníženou pohyblivosťou;

| — | bezpečnosť pre používateľov a pracovníkov zameraná na rodové a prierezové rozmery. Ako sa ukázalo v posledných rokoch, pre bezpečné cestovanie sú rovnako dôležité inkluzívne opatrenia v oblasti verejného zdravia. Pracovníci verejnej dopravy vyžadujú bezpečné pracovné prostredie bez násilia a obťažovania. |
| --- | --- |

—

bezpečnosť pre používateľov a pracovníkov zameraná na rodové a prierezové rozmery. Ako sa ukázalo v posledných rokoch, pre bezpečné cestovanie sú rovnako dôležité inkluzívne opatrenia v oblasti verejného zdravia. Pracovníci verejnej dopravy vyžadujú bezpečné pracovné prostredie bez násilia a obťažovania.

| — | kvalita z hľadiska pohodlia, trvania cesty, pomoci dostatočnej úrovne personálu, dostupných digitálnych riešení, informácií o možnostiach dopravy a cestovných poriadkoch. |
| --- | --- |

—

kvalita z hľadiska pohodlia, trvania cesty, pomoci dostatočnej úrovne personálu, dostupných digitálnych riešení, informácií o možnostiach dopravy a cestovných poriadkoch.

| 3.9. | EHSV poukazuje na to, že v rokoch pred pandémiou sa nariadením o záväzku vyplývajúcom zo služieb vo verejnom záujme (ES) č. 1370/2007 zaviedli možnosti otvorenia služieb verejnej dopravy pre súkromných prevádzkovateľov prostredníctvom výberového konania a zmlúv o službách vo verejnom záujme uzavretých podľa všeobecných pravidiel EÚ pre verejné obstarávanie. Keďže pandémia preukázala strategickú úlohu verejnej dopravy, pokiaľ ide o spoločnosť a mobilitu, a keďže verejná doprava čelí bezprecedentnému nedostatku zamestnancov, EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby zmluvy o službách vo verejnom záujme poskytovali ochranu z hľadiska sociálnych a pracovných podmienok s cieľom zachovať zručnosti v tomto odvetví. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Verejná doprava je služba, z ktorej musí mať úžitok celá spoločnosť vo svojej rozmanitosti. V tejto súvislosti je nevyhnutné zachovať transparentnosť postupov verejného obstarávania a zabezpečiť účasť pracovníkov aj používateľov na rozhodnutiach o verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV oceňuje, že s cieľom zmierniť sociálny a hospodársky vplyv pandémie COVID-19, Komisia spustila Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (14) sa stanovujú podmienky, za ktorých môžu členské štáty získať prístup ku grantom EÚ z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Museli predložiť národné plány a zaviazať sa, že 37 % grantov EÚ vynaložia na investície do klímy a reformy a 20 % na digitálnu transformáciu. Jadrom týchto plánov ostáva čistá mobilita. EHSV však poukazuje na to, že realizácia týchto opatrení bude mať dosah na spoločnosť aj pracovníkov, a preto sa nedá robiť za zatvorenými dverami. Všetky sociálne zainteresované strany by mali byť zapojené do rozvoja politík pre ekologickejšiu a udržateľnejšiu verejnú dopravu (15). Podobne by verejné zainteresované strany mali byť schopné efektívne monitorovať realizáciu verejných politík a vynakladanie príslušných verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Mala by sa podporovať inkluzívna účasť na riešeniach rozvoja verejnej dopravy, aby všetky zainteresované strany vrátane verejných orgánov, poskytovateľov služieb, používateľov verejnej dopravy a odborníkov na dostupnosť a mestské plánovanie mohli zohrávať dôležitú úlohu (16). Mali by sa podporovať najlepšie postupy pri spoluvytváraní riešení verejnej dopravy (17). Podľa Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (18) by mal prístup „univerzálneho dizajnu“ k rozvoju služieb umožniť, aby tieto služby mohol využívať čo najväčší počet používateľov vrátane osôb so zdravotným postihnutím, starších osôb a osôb so zníženou pohyblivosťou. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V oznámení Komisie o balíku „Fit for 55“ sa uvádza, že „Mnohí občania, a to najmä mladí ľudia, sú pripravení zmeniť svoje modely spotreby a mobility, ak budú mať k dispozícii relevantné informácie, ktoré ich budú motivovať, aby obmedzili svoju uhlíkovú stopu a žili v ekologickejšom a zdravšom prostredí“ (19). Zatraktívnenie týchto druhov dopravy pre všetkých prispeje k prechodu na ekologickejšie a udržateľnejšie druhy dopravy. Je dôležité zvyšovať informovanosť o tom, aký vplyv majú rozhodnutia v oblasti dopravy a osobnej mobility na životné prostredie. Samotné osvetové opatrenia však nebudú mať potrebný vplyv, pokiaľ sa tieto výzvy týkajúce sa fyzicky a cenovo dostupnej, prístupnej a bezpečnej verejnej dopravy náležite nebudú riešiť. Hoci si mnohí ľudia uvedomujú naliehavú environmentálnu potrebu využívať ekologickejšiu dopravu, nebudú môcť hodnotne prispieť k zelenej transformácii, ak si jednoducho takúto dopravu nemôžu dovoliť alebo k nej nebudú mať prístup. Bude to obrovská stratená príležitosť pre EÚ. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV by chcel zdôrazniť skutočnosť, že pandémia COVID-19 vyvolala rýchlejšiu integráciu digitálnych technológií do verejnej dopravy. Je viac ako pravdepodobné, že tieto trendy sa udržia a podporia prostredníctvom zavedenia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti EÚ a národných plánov podpory obnovy a odolnosti. Hoci digitalizácia môže prispieť k efektívnosti a udržateľnosti verejnej dopravy, ako aj byť prínosom pre používateľov dopravy (napr. digitálne plánovače ciest, informácie o doprave v reálnom čase), treba dbať na to, aby digitálna transformácia nebola na úkor pracovných príležitosti pre zamestnancov v doprave a služby osobnej podpory pre používateľov alebo prehĺbenie priepasti v mobilite medzi používateľmi dopravy, ktorí môžu a nemôžu využívať výhody digitalizácie z dôvodu nedostupnosti a cenovej nedostupnosti digitálnych služieb a nižších digitálnych zručností. EHSV preto vyzýva tvorcov politík, aby inkluzívnym a participatívnym spôsobom vykonávali procesy digitálnej transformácie zamerané na dosiahnutie udržateľnej a spravodlivej dopravy pre všetkých. |
| --- | --- |

3.14.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV TEN/766 s názvom Nový rámec EÚ pre mestskú mobilitu (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 107).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

3

(4)  Rámec pre mestskú mobilitu [COM(2021) 811 final].

4

(5)  Women and transport, Európsky parlament, výbor FEMM, december 2021 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/701004/IPOL_STU(2021)701004_EN.pdf, s. 34 – 35: „Dôkazy by sa mali posudzovať v kontexte potrieb mobility žien. Ako už bolo spomenuté v predchádzajúcich častiach, ženy častejšie pracujú na čiastočný úväzok, starajú sa o deti a príbuzných, žijú dlhšie, je menej pravdepodobné, že budú mať vodičský preukaz a vlastniť auto, využívajú verejnú dopravu a chodia pešo častejšie ako muži. V porovnaní s mužmi majú zložitejšie vzorce dennej mobility. Ženy zároveň často vykonávajú obmedzenú kontrolu nad financiami domácnosti, pretože je pravdepodobnejšie, že budú druhými zárobkovo činnými osobami v domácnosti (Borgato a kol., 2021; Rastrigina a Verashchagina, 2015). Vo všeobecnosti sú ženy častejšie ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením (EIGE, 2020), keďže je pravdepodobnejšie, že patria k zraniteľným skupinám a cenová dostupnosť je kľúčovým prvkom ich mobility.“

5

Women and transport

(6)  Starnúca Európa – štatistiky o vývoji populácie – Eurostat.

6

(7)  Spoločné vyhlásenie Európskej federácie pracovníkov v doprave (ETF) a Medzinárodného združenia verejnej dopravy (UITP) na COP 26: Tackling climate action with public transport is one of the EU's largest economic opportunities of the 21st century.

7

Tackling climate action with public transport is one of the EU's largest economic opportunities of the 21st century

(8)  Relaunching Transport and Tourism in the EU after COVID-19, máj 2021, výskum, ktorý zadal výbor TRAN Európskeho parlamentu a ktorý vykonalo politické oddelenie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky.

8

Relaunching Transport and Tourism in the EU after COVID-19

(9)  Spoločné vyhlásenie Európskej federácie pracovníkov v doprave (ETF) a Medzinárodného združenia verejnej dopravy (UITP) na COP 26: Tackling climate action with public transport is one of the EU's largest economic opportunities of the 21st century.

9

Tackling climate action with public transport is one of the EU's largest economic opportunities of the 21st century

(10)  V roku 2020, počas prvého obmedzenia pohybu, Miláno a Barcelona znížili obsadenosť vozidiel na 25 % a 50 %, Írsko na 20 % a Portugalsko na dve tretiny – COVID-19 and urban mobility: impacts and perspectives, september 2020, výskum pre výbor TRAN Európskeho parlamentu, oddelenie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky PE 652.213.

10

COVID-19 and urban mobility: impacts and perspectives

(11)  Odporúčania EDF o opatreniach na ukončenie prepravných služieb v súvislosti s ochorením COVID-19.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 219.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 100.

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 1).

14

(15)  V Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím sa vyžaduje, aby „pri vytváraní a uplatňovaní zákonodarstva a politiky zameraných na vykonávanie tohto dohovoru a pri rozhodovaní o otázkach týkajúcich sa osôb so zdravotným postihnutím štáty, ktoré sú zmluvnými stranami tohto dohovoru, budú dôkladne konzultovať s osobami so zdravotným postihnutím vrátane detí so zdravotným postihnutím a budú s nimi aktívne spolupracovať prostredníctvom ich reprezentatívnych organizácií.“ – Článok 4 ods. 3 UNCRPD. Okrem toho sa v stanovisku EHSV – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje uvádza, že „Ako už EHSV uviedol vo svojom stanovisku z roku 2012, chcel by podporovať otvorenú, nepretržitú a transparentnú výmenu názorov na vykonávanie bielej knihy medzi občianskou spoločnosťou (podnikmi, zamestnávateľmi, zamestnancami, používateľmi, mimovládnymi organizáciami, akademickou obcou atď.), Komisiou a inými relevantnými aktérmi, akými sú orgány členských štátov na rôznych úrovniach. Týmto spôsobom sa zlepší prijatie a porozumenie občianskou spoločnosťou, ako aj spätná väzba užitočná pre tvorcov politiky a osoby zodpovedné za vykonávanie.“ (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 100)

15

(16)  V súlade s odporúčaniami podľa stanoviska EHSV – Spoločenské výzvy súvisiace s ekologizáciou námornej a riečnej dopravy: „EHSV sa domnieva, že na to, aby sa v rámci ekologizácie námornej dopravy dospelo k relevantným a uskutočniteľným riešeniam, je nevyhnutné zapojenie všetkých zainteresovaných strán, ako aj sociálnych partnerov.“ (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 18).

16

(17)  Pozri napríklad projekt TRIPS „Inovácia v doprave v záujme spokojnosti osôb so zdravotným postihnutím“.

17

(18)  Článok 2 UNCRPD.

18

(19)  Fit for 55 [COM (2021) 550 final].

19

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/122 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/122

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kultúrna diplomacia ako vektor vonkajších vzťahov EÚ – Nové partnerstvá a úloha organizácií občianskej spoločnosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/17)

| Spravodajca: | Luca JAHIER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Luca JAHIER

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 14. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 178/1/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

14. 10. 2022

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

178/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Kultúra je inkluzívna. Je kapitálom, ktorý nám umožňuje objasniť našu európsku cestu, ako aj náš obraz vo svete. V čase, keď sa na európsky kontinent vrátila vojna, ktorá svojou deštrukčnou silou ničí ľudské životy a miesta, je potrebné, aby kultúrne vzťahy viac ako kedykoľvek predtým boli nástrojom dialógu, mieru a budúcnosti. Zámer, aby sa kultúra stala hybnou silou a strategickým vektorom zahraničnej politiky Európskej únie, sa teraz musí stať skutočnou prioritou, ako sa to pri viacerých príležitostiach za posledných 17 rokov uvádzalo v mnohých významných dokumentoch a iniciatívach. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Na základe oznámenia Európskej komisie z roku 2016, mnohých rozhodnutí a usmernení Rady a odporúčaní Európskeho parlamentu je čas prijať plnohodnotný viacročný strategický akčný plán, ktorý pod koordináciou Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) vytvorí účinnú synergiu s rôznymi politikami a štruktúrami Európskej komisie a členských štátov a ponúkne platformu na účinné prepojenie so širokou škálou subjektov, a to pokiaľ ide o zainteresované územné orgány, ako aj o mnohé súkromné alebo inštitucionálne subjekty, ktoré už úspešne pôsobia. Plán, v ktorom sa ráta s potrebnými finančnými prostriedkami. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Medzitým by sa mali okamžite posilniť opatrenia na ochranu, obnovu a rekonštrukciu dedičstva v oblastiach postihnutých prírodnými katastrofami, krízami a konfliktmi, a to posilnením odbornej prípravy miestnych subjektov a budovaním kapacít inštitúcií a organizácií miestnej občianskej spoločnosti. V oblasti kreatívneho priemyslu by sa mali prijať výraznejšie opatrenia. V oblastiach ako západný Balkán, Stredozemie a Blízky východ, africký kontinent a Ukrajina by sa mali realizovať významné pilotné projekty. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Okrem toho s cieľom vytvoriť platformu EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy by sa mali zmapovať rôzne činnosti a iniciatívy, ktoré už prebiehajú pod vedením európskych inštitúcií a organizácií, jednotlivých členských štátov a mnohých organizácií občianskej spoločnosti členských krajín, ako aj v rámci rôznych medzinárodných partnerstiev. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V rámci ESVČ je potrebné vytvoriť špecializovanú a silnú štruktúru, ktorá by sa odvíjala okolo funkcie „osobitného vyslanca EÚ pre kultúrne vzťahy“, vytvárala by celkové politické smerovanie, bola by vybavená potrebným rozpočtom a schopná vytvárať siete s členskými štátmi a rôznymi organizáciami a poskytovala by tiež nástroje a malé finančné príspevky delegáciám EÚ na rozvoj činností v ich príslušných krajinách. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Všeobecný kontext

| 2.1. | Kultúra ako nástroj zahraničnej politiky Európskej únie so zámerom posilniť dialóg medzi kultúrnou rozmanitosťou, ľudskými právami a sociálnou a hospodárskou súdržnosťou, založený na hybnej sile rastu kreatívneho a kultúrneho priemyslu, je dlhodobo programom európskych inštitúcií. Špecifikum kultúrnej diplomacie, ktorú EÚ presadzuje ako svoj nástroj zahraničnej politiky, vychádza zo zásady neklásť podmienky pre kultúrnu spoluprácu a uplatňovať prístup, ktorý presahuje jednoduchú propagáciu kultúrnej produkcie členských štátov a uprednostňuje zdieľanie jedného priestoru pre kultúrnu spolutvorbu s partnerskými krajinami na úrovni občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska komisia už v roku 2007 prijala Oznámenie o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (1), ktorého zámerom bolo tiež zvýrazniť úlohu kultúrneho rozmeru vo vonkajších vzťahoch EÚ. Tento zámer dôrazne podporil Európsky parlament vo svojich uzneseniach z rokov 2008 a 2011, pričom v nasledujúcom roku schválil osobitný rozpočet vo výške 500 000 EUR na realizáciu prípravných činností v oblasti kultúry v medzinárodných vzťahoch, v rámci ktorých bola v roku 2014 (2) vypracovaná dôležitá rámcová štúdia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európska rada opakovane zdôraznila diplomatický potenciál kultúrnych vzťahov, najmä vo svojich záveroch z rokov 2007, 2008, 2014 a 2015 a tento prístup bol prítomný aj v akčných plánoch Komisie z roku 2014. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prípravné práce v tomto desaťročí sa začlenili do spoločného oznámenia Komisie a vysokej predstaviteľky pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku z júna 2016 (3) s názvom
  Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy
  . V oznámení sa stanovujú tri pracovné okruhy s cieľom rozvíjať uvedenú stratégiu:






  — | sociálno-ekonomický rozvoj zameraný na kultúrnu politiku, úlohu miestnych samospráv v kultúrnych iniciatívach a úlohu kultúrneho a kreatívneho priemyslu v partnerských krajinách; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

sociálno-ekonomický rozvoj zameraný na kultúrnu politiku, úlohu miestnych samospráv v kultúrnych iniciatívach a úlohu kultúrneho a kreatívneho priemyslu v partnerských krajinách;

| — | medzikultúrny dialóg v záujme mieru a stability; |
| --- | --- |

—

medzikultúrny dialóg v záujme mieru a stability;

| — | ochrana kultúrneho dedičstva pred prírodnými katastrofami, ozbrojenými konfliktmi a obchodovaním s artefaktmi, z ktorého sa financujú aj teroristické aktivity. |
| --- | --- |

—

ochrana kultúrneho dedičstva pred prírodnými katastrofami, ozbrojenými konfliktmi a obchodovaním s artefaktmi, z ktorého sa financujú aj teroristické aktivity.

| 2.5. | V oznámení sa tiež upozornilo na potrebu podporovať lepšiu koordináciu činností členských štátov v snahe prekonať veľkú existujúcu fragmentáciu, posilniť úlohu niektorých delegácií EÚ v tretích krajinách ako kreatívnych centier, posilniť spoluprácu so sieťou EUNIC (národné kultúrne inštitúty Európskej únie) ako garantom výsadných práv členských štátov v oblasti kultúry a využívať nástroje a možnosti financovania, ktoré už v rôznych oblastiach existujú. Vytvorila tiež platformu pre kultúrnu diplomaciu (4) s cieľom uľahčiť identifikáciu primeraných programov a zdrojov a koordináciu rôznych zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV sa k tomuto oznámeniu vyjadril v máji 2017 (5), v ktorom vyjadril svoju silnú podporu. Zároveň však uviedol, že po predložení dokumentu s názvom Smerom k stratégii EÚ by sa mal urobiť krok vpred smerujúci k prijatiu a následnému vykonávaniu stratégie a plnohodnotného akčného plánu. Výbor v stanovisku uvádza, že akčný plán by mal spĺňať štyri štrukturálne potreby: poskytnúť jasné riadenie na úrovni EÚ; zabezpečiť koordináciu a doplnkovú podporu na úrovni členských štátov; objasniť finančné aspekty a podporovať siete vzájomne prepojených kultúrnych subjektov predstavujúcich úspešnú kultúrnu občiansku spoločnosť. EHSV tiež žiadal, aby sa kultúrny rozmer stal štvrtým pilierom stratégie udržateľného rozvoja a aby sa vytvorili zodpovedajúce siete, ktoré by zahŕňali rôzne aspekty organizovanej občianskej spoločnosti a iných organizácií na rôznych úrovniach, ktoré už v tejto oblasti pôsobia. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Samotný Európsky parlament vo svojom uznesení (6) z vlastnej iniciatívy prijatom v júli 2017 zdôraznil, že oznámenie nie je dostatočne štruktúrované na to, aby umožnilo rozvoj skutočnej stratégie EÚ v oblasti kultúrnej diplomacie s vhodnými finančnými prostriedkami. Výbor regiónov tiež predložil jasné stanovisko (7) v júni 2017 a poukázal pritom na kľúčovú úlohu, ktorú pri rozvoji sietí kultúrnej spolupráce na úrovni susedstva môžu zohrávať mestá a miestne samosprávy. Touto témou sa podrobne zaoberala rozsiahla štúdia (8) v roku 2020, v rámci ktorej bola navrhnutá viacúrovňová stratégia pre medzinárodné kultúrne vzťahy. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Rada vo svojich záveroch z mája 2017 zhrnula a opätovne predstavila návrhy Komisie a odporučila aj vytvorenie skupiny „priateľov predsedníctva“ ako prierezovej platformy na uľahčenie vykonávania stratégie. Rada sa potom opäť vrátila k téme kultúrnej diplomacie vo svojich dôležitých záveroch z júna 2019 o strategickom prístupe EÚ k medzinárodným kultúrnym vzťahom a rámci pre činnosť (9), v uznesení zo septembra 2019 o kultúrnom rozmere udržateľného rozvoja (10), záveroch z mája 2020 o riadení rizík v oblasti kultúrneho dedičstva (11) a napokon záveroch z júna 2021 o prístupe EÚ ku kultúrnemu dedičstvu (12) v konfliktoch a krízach. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Napokon v európskom akčnom rámci (13), ktorý bol uverejnený po Európskom roku kultúrneho dedičstva (2018), Komisia označila „Kultúrne dedičstvo pre silnejšie globálne partnerstvá: posilnenie medzinárodnej spolupráce“ za jeden z piatich kľúčových pilierov činnosti EÚ. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Pripomienky a návrhy

| 3.1. | Uvedený stav preto ilustruje rozsah vývoja politiky a širokej škály usmernení, návrhov a rozhodnutí, ktoré sa v priebehu rokov vytvorili, ako aj už ustálený konsenzus, ktorým sa kultúra uznáva za vektor budovania identity a súdržnosti, hnaciu silu sociálno-ekonomického rozvoja a ekonomický a zásadný faktor pri budovaní mierových vzťahov vrátane spolupráce medzi ľuďmi (zahŕňajúcu tak organizácie občianskej spoločnosti, ako aj univerzity, kultúrne centrá, múzeá, mestá a iné sprostredkovateľské organizácie).
  Okrem toho existuje čoraz väčšia zhoda v tom, že tento dôraz na kultúrny rozmer je významný pri realizácii Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

3.1.

Okrem toho existuje čoraz väčšia zhoda v tom, že tento dôraz na kultúrny rozmer je významný pri realizácii Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj.

| 3.2. | Navyše dnes je kultúra súčasťou hlavných nástrojov spolupráce EÚ a jej dvojstranných dohôd s tretími krajinami a v rámci technickej a finančnej pomoci EÚ sa už mnoho rokov realizuje široká škála kultúrnych projektov.
  Uvedené opatrenia sledujú tieto ciele: ochranu a obnovu miest kultúrneho dedičstva, tvorbu a pohyb umeleckých diel, zriaďovanie alebo obnovu múzeí, budovanie kapacít kultúrnych subjektov a umelcov na miestnej úrovni, podporu ich voľného pohybu medzi krajinami, organizovanie významných kultúrnych podujatí, zvyšovanie povedomia verejnosti o ochrane kultúrneho dedičstva a rozvoj nového modelu udržateľného cestovného ruchu. Komisia tiež podporuje vznik a posilnenie kultúrneho priemyslu v partnerských krajinách, najmä v audiovizuálnom a vo filmovom sektore, ako aj podporu miestneho prístupu ku kultúre. |
| --- | --- |

3.2.

Uvedené opatrenia sledujú tieto ciele: ochranu a obnovu miest kultúrneho dedičstva, tvorbu a pohyb umeleckých diel, zriaďovanie alebo obnovu múzeí, budovanie kapacít kultúrnych subjektov a umelcov na miestnej úrovni, podporu ich voľného pohybu medzi krajinami, organizovanie významných kultúrnych podujatí, zvyšovanie povedomia verejnosti o ochrane kultúrneho dedičstva a rozvoj nového modelu udržateľného cestovného ruchu. Komisia tiež podporuje vznik a posilnenie kultúrneho priemyslu v partnerských krajinách, najmä v audiovizuálnom a vo filmovom sektore, ako aj podporu miestneho prístupu ku kultúre.

| 3.3. | Toto opatrenie je však mimoriadne fragmentované, nemá celkovú viditeľnosť a chýba mu hmatateľná strategická vízia
  . Preto je sotva možné realizovať jeho skutočný potenciál ako čoraz významnejšieho „vektora“ zahraničnej politiky EÚ a ako hnacej sily partnerstiev v mnohých oblastiach sveta. Ide o skutočný skrytý poklad, ktorý by sa mal využiť, aby sa na kritickú masu premenil obrovský kapitál prebiehajúcich a potenciálnych iniciatív na úrovni členských štátov, ale aj veľmi dlhého zoznamu miestnych aktérov a inštitúcií a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ďalej nesmieme stratiť zo zreteľa skutočnosť, že na to, aby kultúrna diplomacia Európskej únie mala zmysel, musí byť koncipovaná a rozvíjaná ako nástroj zahraničnej politiky EÚ, a teda vybavená potrebnou víziou vplyvu, ktorá je v prípade EÚ vyjadrená presadzovaním vlastného modelu mierového spolunažívania a integrácie národov vo svete v súlade so základnými právami a slobodou umeleckého prejavu v súlade so zásadami demokracie a právneho štátu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kultúra je navyše produktom práce, ktorý predstavuje pilier, na ktorom je Európa postavená. Práca umožnila rozvoj priemyslu, postavila Európu do jadra obchodu, formovala históriu európskych miest, umožnila emancipáciu jej obyvateľstva a zároveň zaručila potvrdenie sociálnych práv a európskeho sociálneho modelu. Kultúra práce musí byť aj naďalej stredobodom európskej činnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kultúrne dedičstvo je z hmotného aj nehmotného hľadiska vo svojej podstate politicky citlivé, veľmi komplexné a značne naplnené symbolickým a emocionálnym významom. Preto so sebou prináša vysoké riziko politickej manipulácie, pokiaľ ide o jeho históriu, o to, ktorá skupina spoločnosti má právo si ho nárokovať a o jeho využívanie, najmä v súvislosti s menšinami a v prípade konfliktu. Preto sa kultúrne dedičstvo môže stať nositeľom konfliktu, ale aj vektorom mieru, zmierenia a spoločného rozvoja. To jasne poukazuje na potenciál silnej a doplnkovej diplomatickej zložky prístupu EÚ k mieru, bezpečnosti a udržateľnému rozvoju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V záveroch Rady EÚ z 21. júna, ktoré sa sústredia najmä na ochranu dedičstva v konfliktoch a krízach, sa potvrdzuje ambícia urobiť z „kultúrnej diplomacie“ dôležitý nástroj mieru a rozvoja v rámci politiky spoločnej európskej bezpečnosti a obrany. ESVČ, Komisia a všetky príslušné agentúry a orgány EÚ sa v nich poverujú, aby v tomto smere pripravili konkrétne opatrenia, a to aj prostredníctvom zriadenia osobitnej pracovnej skupiny podporovanej ESVČ, a Rada v nich tiež žiada o výročnú správu o dosiahnutom pokroku. V bode 8 sa zdôrazňuje význam posilnenia všetkých potrebných partnerstiev s príslušnými medzinárodnými a regionálnymi organizáciami, ako aj s medzivládnymi a mimovládnymi organizáciami (organizáciami občianskej spoločnosti). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Preto je potrebné dôrazne zopakovať to, čo sme už požadovali v našom stanovisku z roku 2017 a čo sa odporúčalo v uznesení Európskeho parlamentu z roku 2017, teda prijať plnohodnotný akčný plán, ako sa to už nedávno urobilo v niekoľkých iných oblastiach činnosti EÚ, a vymedziť pružnú operačnú referenčnú štruktúru a potrebné vlastné finančné prostriedky, ktoré bude možné aktivovať v iných už zavedených programoch.
  Tento plán by sa mal zamerať najmä na nasledujúce aspekty: posilnenie súdržnosti politík a vonkajších nástrojov EÚ; komplementárnosť medzi hmotným a nehmotným dedičstvom; súvislosť so zmenou klímy ako zdrojom krízy; začlenenie a posilnenie postavenia miestnych aktérov, žien a mladých ľudí; odborná príprava a výmena poznatkov; vytváranie sietí a prepojenie s existujúcimi sieťami, ako je Erasmus+; rôzne možnosti rozvoja konkrétnej spolupráce a partnerstva medzi kultúrnymi inštitúciami EÚ a aktérmi spomedzi organizácií občianskej spoločnosti v tejto oblasti a ich partnermi v tretích krajinách; posilnenie spolupráce s rôznymi existujúcimi regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, čím sa kultúra stane dôležitou osou týchto synergií.
  A predovšetkým rozvíjať prepojenia medzi nasledujúcimi rozmermi:






  — | kultúrne vzťahy a udržateľný rozvoj, |
| --- | --- | --- |

3.8.

Tento plán by sa mal zamerať najmä na nasledujúce aspekty: posilnenie súdržnosti politík a vonkajších nástrojov EÚ; komplementárnosť medzi hmotným a nehmotným dedičstvom; súvislosť so zmenou klímy ako zdrojom krízy; začlenenie a posilnenie postavenia miestnych aktérov, žien a mladých ľudí; odborná príprava a výmena poznatkov; vytváranie sietí a prepojenie s existujúcimi sieťami, ako je Erasmus+; rôzne možnosti rozvoja konkrétnej spolupráce a partnerstva medzi kultúrnymi inštitúciami EÚ a aktérmi spomedzi organizácií občianskej spoločnosti v tejto oblasti a ich partnermi v tretích krajinách; posilnenie spolupráce s rôznymi existujúcimi regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, čím sa kultúra stane dôležitou osou týchto synergií.

A predovšetkým rozvíjať prepojenia medzi nasledujúcimi rozmermi:

—

kultúrne vzťahy a udržateľný rozvoj,

| — | kultúrne vzťahy a obehové hospodárstvo, |
| --- | --- |

—

kultúrne vzťahy a obehové hospodárstvo,

| — | kultúrne vzťahy a digitálna transformácia, |
| --- | --- |

—

kultúrne vzťahy a digitálna transformácia,

| — | kultúrne vzťahy, mier a stabilita, |
| --- | --- |

—

kultúrne vzťahy, mier a stabilita,

| — | kultúrne vzťahy a podpora základných práv a slobody prejavu, |
| --- | --- |

—

kultúrne vzťahy a podpora základných práv a slobody prejavu,

| — | kultúrne vzťahy a menšiny, ochrana a podpora menšinových kultúr a jazykov a |
| --- | --- |

—

kultúrne vzťahy a menšiny, ochrana a podpora menšinových kultúr a jazykov a

| — | kultúrne vzťahy a presadzovanie rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

—

kultúrne vzťahy a presadzovanie rodovej rovnosti.

| 3.9. | Súbežne s vypracovaním tohto plánu s čo najširšou možnou účasťou, ako je teraz zvykom, a s rovnakým dôrazom a dôležitosťou ako v prípade viacerých nedávnych plánov, je tiež potrebné okamžite zaviesť súbor konkrétnych opatrení, aby sa konečne dal zmysel mandátu Rady a množstvu odporúčaní a návrhov iných uvedených inštitúcií, a umožniť, aby sa tento proces dostal do popredia. Ďalej sa uvádzajú príklady takýchto opatrení. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Ochrana, obnova a rekonštrukcia dedičstva v oblastiach postihnutých prírodnou katastrofou, krízami a konfliktmi, vychádzajúc z existujúcich misií SBOP – Afganistan, Ukrajina, Gruzínsko, Kosovo, Líbya, palestínske územia (Ramalláh a Rafah), Niger, Mali a Africký roh Afrika (Somálsko a Somaliland) –, pričom v prípade potreby sa upraví ich mandát. V tejto súvislosti: investovať do medzikomunitného dialógu a medzietnického dialógu (a v prípade potreby do medzináboženského dialógu); urobiť z rekonštrukcie a ochrany kultúrneho dedičstva nástroj na obnovu spoločnej pamäti a zmierenie, ale aj príležitosť na vytváranie pracovných miest, udržateľných hospodárskych činností a činností v oblasti cestovného ruchu; rozvíjať miestne budovanie kapacít a potrebné činnosti odbornej prípravy; zvýšiť využívanie satelitného mapovania a digitálnych snímok na rozvoj preventívnych opatrení. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Zintenzívnenie boja proti nezákonnému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru, ktorý sa využíva aj na financovanie medzinárodného terorizmu a je veľmi dôležitý v oblastiach konfliktov, v koordinácii s Europolom a Interpolom a zintenzívnenie odbornej prípravy hraničnej polície. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Rozvoj osobitných činností súvisiacich s kreatívnym priemyslom, najmä v oblasti súčasného umenia a nových technológií, a s osobitným zameraním na nové generácie. Táto oblasť, v ktorej sa v spolupráci so Svetovou obchodnou organizáciou už rozvinuli niektoré významné iniciatívy, je určite jednou z najsľubnejších možností vytvárania udržateľného rozvoja a najmä je už považovaná za relevantnú v rámci novej dohody o partnerstve s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami (krajiny AKT). Očakávané vytvorenie budúcej kultúrnej nadácie pre krajiny AKT a návrh na prvé stretnutie ministrov kultúry krajín AKT a EÚ ponúkajú veľmi zaujímavý politický rámec, ktorému sa musí venovať náležitá priorita. Aj v tomto smere poukazujeme na Creative Forum 2021 (14) v Ľubľane, ktoré spája kreatívne spoločnosti z celého Stredozemia, v snahe prispieť k zelenej transformácii, sociálnym inováciám a hospodárskemu rastu s osobitným zameraním na najlepšie postupy v južnom Stredozemí. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Systematické mapovanie rôznorodosti a bohatstva už existujúcich iniciatív na všetkých úrovniach, a to aj vytvorením interaktívnej webovej stránky, ktorá umožní výmenu najlepších postupov a rozvoj nových synergií medzi aktérmi na rôznych úrovniach a cezhranične. Cieľom je vytvoriť platformu EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy podľa vzoru iných úspešných iniciatív, ktoré sa už začali v iných oblastiach (napr. platforma pre obehové hospodárstvo, festival Nový európsky Bauhaus atď.). V tejto oblasti môže byť EHSV v spolupráci s významnými európskymi kultúrnymi organizáciami určite cennou a stabilnou inštitúciou. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.9.5. | Spustenie pilotných projektov v niektorých osobitných oblastiach spojených s už identifikovanými politickými prioritami v každej oblasti. Tu je niekoľko príkladov, v ktorých môže mať koordinovaná činnosť EÚ význam. |
| --- | --- |

3.9.5.

| 3.9.5.1. | Krajiny západného Balkánu, aj vzhľadom na perspektívu integrácie do Európskej únie, sú oblasťou, v ktorej si kultúrny rozmer zaslúži silný rozvoj, napríklad poskytovaním podpory regionálnej sieti organizácií občianskej spoločnosti vo všetkých krajinách západného Balkánu, ktoré sa venujú ochrane kultúrneho a prírodného dedičstva ako spoločného dedičstva. V tomto zmysle by otázka kultúrneho a náboženského dedičstva mala mať oveľa vyššiu prioritu v rámci rozhovorov medzi Belehradom a Prištinou o normalizácii vzťahov medzi Srbskom a Kosovom vzhľadom na jej obrovský význam pre identitu rôznych komunít. Rovnako by sa mala poskytovať podpora aj regionálnym projektom spolupráce, do ktorých sú zapojení historici a kunsthistorici v širšom regióne juhovýchodnej Európy, s cieľom pomôcť prekonať rastúce trendy revízie alebo prepisovania histórie, s čím súvisí skreslenie (viacnásobnej) identity historických pamiatok a miest kultúrneho dedičstva. To by malo zahŕňať aj: budovanie kapacít organizácií občianskej spoločnosti a miestnych inštitúcií, napríklad prostredníctvom twinningových programov s múzeami, nadáciami atď. členských štátov EÚ; spustenie programu EU-Western Balkans Heritage Champions inšpirovaného metodikou existujúceho „ILUCIDARE Champions Program“, ktorý umožňuje odborníkom z Európy a západného Balkánu vymieňať si skúsenosti a osvedčené postupy; využitie programu Európskeho zboru solidarity na podporu účasti mladých ľudí na „miestach“ obnovy dedičstva. K budovaniu obnoveného ducha solidarity v tejto oblasti by mohol výrazne prispieť aj osobitný program dobrovoľníctva v oblasti kultúrneho dedičstva (Cultural Heritage Volunteering scheme) na regionálnej úrovni (otvorený pre občanov členských štátov EÚ aj krajín, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ) by mohol výrazne prispieť. |
| --- | --- |

3.9.5.1.

| 3.9.5.2. | Stredozemie a Blízky východ. Toto je bezpochyby prioritná oblasť s početnými dlhotrvajúcimi konfliktmi, kde nechýbajú miesta a bohatstvo neoceniteľného kultúrneho dedičstva, ktoré môže zohrávať dôležitú úlohu pri podpore zmierenia, mieru, obnovy a tiež udržateľného rozvoja, ako aj pri predchádzaní novým krízam nadviazaním na vzácnu energiu miestnych komunít a tradícií. Určite je potrebné obnoviť a rozvíjať projekt, ktorý svojho času podporovalo GR DEVCO v 
  oblasti Mosulu
  v snahe obnoviť vážne poškodené identity a dedičstvo ohrozené stratou a zároveň vyškoliť miestne kultúrne subjekty a miestnych odborníkov a rozvíjať súvisiacu hospodársku činnosť. Podobný projekt by sa mal realizovať aj v 
  Sýrii s cieľom obnoviť Palmýru
  . V kontexte zložitého procesu v 
  Líbyi
  tiež nemožno podceňovať nesmiernu hodnotu kultúrneho dedičstva tejto krajiny.
  Sabratha, Leptis Magna, Čyrene, Apollonia a Ghadames
  sa už dlho považujú za miesta, ktoré sú od začiatku konfliktu najviac vystavené riziku rabovania, pretože ukrývajú dedičstvo neoceniteľnej hodnoty, ktorému hrozí, že zmizne v tajných pašeráckych sieťach.
  Únia pre Stredozemie od roku 2015 podporuje
  nezávislú sieť stredomorských odborníkov na zmenu klímy
   (15), ktorej závery sú relevantné, ako aj
  strategický akčný plán rozvoja miest v horizonte do roku 2040
   (16). Osobitný projekt realizovaný s Úniou pre Stredozemie, ktorý sa týka spoločnej stratégie zabezpečenia rôznych miest hmotného dedičstva, by mal vysokú politickú hodnotu, čím by sa zachovali aj všetky súvisiace činnosti v oblasti cestovného ruchu a hospodárske činnosti.
  Hlavným referenčným dokumentom je teraz záverečné vyhlásenie z konferencie ministrov kultúry Stredozemia, ktorá sa konala 16. a 17. júna 2022 v Neapole, s cieľom vypracovať spoločné stratégie a opatrenia na ochranu a podporu kultúry ako spoločného statku regiónu a začať „neapolský proces“ kultúrnej spolupráce v Stredozemí (17). |
| --- | --- |

3.9.5.2.

Únia pre Stredozemie od roku 2015 podporuje
  nezávislú sieť stredomorských odborníkov na zmenu klímy
   (15), ktorej závery sú relevantné, ako aj
  strategický akčný plán rozvoja miest v horizonte do roku 2040
   (16). Osobitný projekt realizovaný s Úniou pre Stredozemie, ktorý sa týka spoločnej stratégie zabezpečenia rôznych miest hmotného dedičstva, by mal vysokú politickú hodnotu, čím by sa zachovali aj všetky súvisiace činnosti v oblasti cestovného ruchu a hospodárske činnosti.

Hlavným referenčným dokumentom je teraz záverečné vyhlásenie z konferencie ministrov kultúry Stredozemia, ktorá sa konala 16. a 17. júna 2022 v Neapole, s cieľom vypracovať spoločné stratégie a opatrenia na ochranu a podporu kultúry ako spoločného statku regiónu a začať „neapolský proces“ kultúrnej spolupráce v Stredozemí (17).

| 3.9.5.3. | Význam kultúry na africkom kontinente je určite dobre známy, ale často bol veľmi na okraji záujmu, a to tak v politických vzťahoch, ako aj v konkrétnych projektoch a investíciách. Nechýbajú však príklady osvedčených postupov, rastúca priorita v rámci spoločenstva krajín AKT a potenciál vo vzťahoch s Africkou úniou. Ťažiskovým bodom je určite Múzeum černošských civilizácií v Dakare, projekt prvého senegalského prezidenta Léopolda Sédara Senghora, slávnostne otvorený koncom roka 2018, a hlavné centrum kultúrnej výmeny celého kontinentu spojené s perspektívou africkej renesancie. K tomuto horizontu sa určite pridáva Tigraj, oblasť, v ktorej v súčasnosti prebieha konflikt a veľmi vážna núdzová humanitárna situácia a ktorá je domovom obrovského kultúrneho dedičstva a je kolískou koptského náboženstva s dôležitými kláštormi a kostolmi.
  Na africkom kontinente sa tiež sústreďuje najväčší počet utečencov a vysídlených osôb na svete: investovanie do kultúrneho rozmeru týchto más obyvateľstva, okrem iného s cieľom podporiť schopnosti zachovávať tradície a vytvárať z nich základ pre reštart a obnovu. Podobne ďalšou otázkou je kultúrny rozmer vzťahov s príslušnými diaspórami, ktorých je veľa a ktoré predstavujú stimuly pre rozvoj.
  Napokon módny priemysel, najmä na úrovni remeselníkov a malých a stredných podnikov, zažíva na kontinente skutočnú explóziu a je nielen nositeľom hospodárskeho blahobytu a pracovných príležitostí, ale aj budovateľom identity a hrdosti na kreatívnosť kontinentu. Špecifické projekty v oblasti odbornej prípravy a partnerstiev medzi hospodárskymi subjektmi z dvoch kontinentov sa musia jednoznačne posilniť. |
| --- | --- |

3.9.5.3.

Na africkom kontinente sa tiež sústreďuje najväčší počet utečencov a vysídlených osôb na svete: investovanie do kultúrneho rozmeru týchto más obyvateľstva, okrem iného s cieľom podporiť schopnosti zachovávať tradície a vytvárať z nich základ pre reštart a obnovu. Podobne ďalšou otázkou je kultúrny rozmer vzťahov s príslušnými diaspórami, ktorých je veľa a ktoré predstavujú stimuly pre rozvoj.

Napokon módny priemysel, najmä na úrovni remeselníkov a malých a stredných podnikov, zažíva na kontinente skutočnú explóziu a je nielen nositeľom hospodárskeho blahobytu a pracovných príležitostí, ale aj budovateľom identity a hrdosti na kreatívnosť kontinentu. Špecifické projekty v oblasti odbornej prípravy a partnerstiev medzi hospodárskymi subjektmi z dvoch kontinentov sa musia jednoznačne posilniť.

| 3.9.5.4. | Pre Ukrajinu sa vypracuje osobitná iniciatíva vzhľadom na obrovské ničenie kultúrneho dedičstva v mnohých regiónoch krajiny, ktoré už boli nahlásené. Európske múzeá by mohli organizovať zber finančných prostriedkov na podporu ukrajinského kultúrneho dedičstva a členské štáty by mohli podporovať verejno-súkromné partnerstvá s cieľom financovať projekty obnovy. Pilotný projekt Európskeho parlamentu týkajúci sa európskych miest kultúry by sa mohol zamerať na Ukrajinu zriadením Európskeho domu kultúry v Kyjeve vo forme knižnice alebo iného kultúrneho priestoru, pod záštitou EUNIC v spolupráci s ESVČ. |
| --- | --- |

3.9.5.4.

| 3.9.5.5. | V snahe narušiť Putinovu propagandu sa začnú aj osobitné akcie s cieľom priniesť západné pozitívne posolstvo mieru a rešpektu k ruskému a bieloruskému obyvateľstvu a ruskej kultúre. |
| --- | --- |

3.9.5.5.

| 3.9.6. | Koordinácia s Radou Európy, ktorá už vykonáva európske kultúrne politiky, ako je program „cesty kultúrneho dedičstva“, s Unesco, ICCROM a ICOM, posilnenie mnohostrannej spolupráce so zreteľom na Svetovú konferenciu Unesco o kultúrnych politikách a udržateľnom rozvoji – MONDIACULT 2022, ktorá sa má konať v Mexiku od 28. do 30. septembra 2022. |
| --- | --- |

3.9.6.

| 3.9.7. | S cieľom rekonštruovať vyplienené a rozkradnuté kultúry by sa mali vypracovať usmernenia pre politiku vrátenia odcudzených umeleckých diel a pre rozvoj podporných kapacít pre krajiny a múzeá, ktoré prijímajú uvedené diela. Potreba repatriácie sa zvyšuje v prípade starožitností osobitného významu pre ľudstvo, ktoré boli vyvezené z územia štátu spôsobom, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje pamiatku alebo širšie archeologické prostredie, a to z dôvodu základných zásad práva kultúrneho dedičstva, ako aj z dôvodu potreby obnoviť integritu pamiatky v jej historickom, kultúrnom a prírodnom kontexte. Táto zásada je vyjadrená aj v Dohovore Unesco z roku 1970 o opatreniach na zákaz a zamedzenie nedovoleného dovozu, vývozu a prevodu vlastníctva kultúrnych statkov, ktorý uľahčuje medzinárodnú repatriáciu opatreniami zameranými proti rabovaniu archeologických lokalít, nedovolenému obchodovaniu so starožitnosťami a pašovaniu statkov umeleckej hodnoty. Príkladmi sú hroby pôvodných obyvateľov Ameriky, bronzové predmety z Beninu, socha Majstra Zhanga Gonga a sochy z Partenónu. |
| --- | --- |

3.9.7.

| 3.9.8. | Posilnenie budovania kapacít občianskej spoločnosti aktívnej v kultúrnom sektore a medzinárodných kultúrnych vzťahov v každej krajine a podpora rozvoja nezávislých organizácií pôsobiacich v teréne. |
| --- | --- |

3.9.8.

| 3.10. | Takýto podnik sa nemôže rozbehnúť bez vytvorenia špecializovanej a silnej štruktúry v rámci ESVČ prepojenej s ostatnými príslušnými generálnymi riaditeľstvami EK. Štruktúra, ktorá sa odvíja okolo funkcie „osobitného vyslanca EÚ pre kultúrne vzťahy“, ktorý sa stará o rozvoj komplexného, uznávaného a dôležitého smerovania politík, ako aj o vytváranie sietí a celkové smerovanie spomínaného akčného plánu.
  Rozpočet pre uvedenú štruktúru musí predovšetkým zabezpečiť túto funkciu.
  Musí to byť sprevádzané sieťou „kultúrnych“ kontaktných miest v rôznych delegáciách EÚ v závislosti od rôznych politických priorít, ale vždy s rozpoznateľným základným pilierom pre Európu, ktorá vytvára mier. Delegáciám EÚ sa potom musia prideliť osobitné finančné prostriedky na kultúrne činnosti priamo na mieste. |
| --- | --- |

3.10.

Rozpočet pre uvedenú štruktúru musí predovšetkým zabezpečiť túto funkciu.

Musí to byť sprevádzané sieťou „kultúrnych“ kontaktných miest v rôznych delegáciách EÚ v závislosti od rôznych politických priorít, ale vždy s rozpoznateľným základným pilierom pre Európu, ktorá vytvára mier. Delegáciám EÚ sa potom musia prideliť osobitné finančné prostriedky na kultúrne činnosti priamo na mieste.

| 3.11. | Napokon v snahe prepojiť kultúrny rozmer v medzinárodných vzťahoch EÚ s digitálnou a udržateľnou transformáciou je do každej činnosti vyvíjanej v partnerských krajinách v prípade kultúrnych investícií potrebné zaviesť jasné zásady kvality. Napríklad v prípade investícií do hmotného kultúrneho dedičstva tieto musia zahŕňať zásady Nového európskeho Bauhausu (udržateľnosť, estetika, inklúzia) a systém kvality Baukultur z Davosu. |
| --- | --- |

3.11.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2007) 242 final.

1

(2)  Engaging the World: Towards Global Cultural Citizenship (europa.eu).

2

(3)  JOIN(2016) 029 final.

3

(4)  Platforma pre kultúrne vzťahy (cultureinexternalrelations.eu).

4

(5)  Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy (Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 12).

5

(6)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2017 o stratégii EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy (2016/2240(INI)) (Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 112).

6

(7)  Stanovisko Výboru regiónov – Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy (Ú. v. EÚ C 207, 30.6.2017, s. 95).

7

(8)  Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations [Smerom k viacúrovňovej stratégii vonkajších kultúrnych vzťahov EÚ – dostupné na Úrade pre publikácie EÚ, (op.europa.eu)].

8

Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations

(9)  Závery Rady o strategickom prístupe EÚ k medzinárodným kultúrnym vzťahom a rámci pre činnosť (Ú. v. EÚ C 192, 7.6.2019, s. 6).

9

(10)  Uznesenie Rady o kultúrnom rozmere udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 410, 6.12.2019, s. 1).

10

(11)  Závery Rady o riadení rizík v oblasti kultúrneho dedičstva (Ú. v. EÚ C 186, 5.6.2020, s. 1).

11

(12)  Závery Rady o prístupe EÚ ku kultúrnemu dedičstvu v konfliktoch a krízach (21.6.2021).

12

(13)  Pracovný dokument útvarov Komisie, Európsky akčný rámec pre kultúrne dedičstvo, [SWD (2018) 491 final, 5.12.2018], s. 29.

13

(14)  Future Unlocked!
  – Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si).

14

Future Unlocked!

– Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si)

(15)  https://www.medecc.org/

15

(16)  Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean – UfM (ufmsecretariat.org).

16

Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean

(17)  https://cultura.gov.it/medculture.

17

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/130

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mnohostranný súd pre rozhodcovské konanie medzi investorom a štátom: hodnotenie procesu UNCITRAL a jeho výsledky v kontexte odporúčaní občianskej spoločnosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 75/18)

| Spravodajca: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christophe QUAREZ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 14. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 176/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

14. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

176/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa zasadzuje za účinný a fungujúci systém ochrany medzinárodných investícií s mechanizmom na urovnávanie sporov. Súhlasí však s kritikou systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ktorý je stanovený v obchodných a investičných dohodách. Táto kritika zo strany občianskej spoločnosti sa týka predovšetkým otázok legitimity, konzistentnosti a transparentnosti tohto rozhodcovského systému. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV berie na vedomie mandát Európskej komisie, ktorý ju oprávňuje rokovať v rámci Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL) o možnom zriadení mnohostranného investičného súdu. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že súčasné rokovania sa týkajú skôr procesných ako vecných otázok. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Päť rokov od začatia tohto prvého multilaterálneho procesu reformy systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom sú hmatateľné výsledky len obmedzené, s výnimkou návrhu kódexu správania pre rozhodcov, ktorého podrobnosti ešte treba určiť. V diskusiách o štrukturálnej reforme systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ktorej ústredným prvkom je návrh na zriadenie stáleho súdu, sa nedarí nájsť spoločné riešenie, s ktorým by súhlasili všetky členské štáty komisie UNCITRAL. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Keďže členské štáty v príslušných medzinárodných organizáciách nedospeli ku konsenzu, neplánuje sa v súčasnosti revízia hmotného práva. EHSV preto žiada Európsku komisiu, aby spolu s reformou procesných pravidiel pokračovala aj v reforme hmotného práva. Pokiaľ ide o vecné otázky, vágne alebo príliš široko koncipované ustanovenia o spravodlivom a nestrannom zaobchádzaní by sa mali obmedziť na nediskrimináciu a priame vyvlastnenie ako základné prvky ochrany investícií. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Okrem toho vyzýva, aby sa zabezpečilo, že o určitých otázkach, ktoré majú viac prierezový charakter, sa bude ďalej rokovať. Ide napríklad o odrádzajúci účinok systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom, vyčerpanie vnútroštátnych prostriedkov nápravy a účasť tretích strán (ako sú miestne komunity, ktorých sa investície týkajú) v konaní. Tento proces musí viesť k reálnym výsledkom a priniesť zmenu. Nesmie sa skončiť drobnými úpravami súčasného rozhodcovského systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ktoré sa budú oslavovať ako veľký úspech. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poznamenáva, že reforma procesných pravidiel (najmä pokiaľ ide o transparentnosť, pravidlá profesijnej etiky, prístup k rozhodcovskému konaniu alebo náklady naň) napriek tomu pripravuje pôdu na diskusiu o reforme hmotnoprávnych pravidiel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV by chcel, aby model amicus curiae (1) zahŕňal návrhy tretích strán, ktorými sú všetky zainteresované strany (ako sú miestni obyvatelia, pracovníci, odbory, environmentalisti alebo spotrebitelia), a aby sa zabezpečilo, že ich sudcovia náležite zohľadnia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta práce Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) zamerané na zohľadnenie otázok udržateľného rozvoja v investičných dohodách, žiada však, aby ich doplnila a prihliadala aj na sociálne otázky, napríklad tým, že sa povinnosť náležitej starostlivosti stanoví za jedno z kritérií oprávnenosti pre zahraničných investorov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vždy zdôrazňoval, najmä v stanovisku REX/501 o mnohostrannom investičnom súde (2), že je nevyhnutné, aby mnohostranný investičný súd žiadnym spôsobom neovplyvňoval schopnosť EÚ a členských štátov dodržiavať záväzky, ktoré im vyplývajú z medzinárodných dohôd týkajúcich sa životného prostredia, ľudských práv, pracovných práv a, samozrejme, ochrany spotrebiteľa. Musia sa poskytnúť aj procesné záruky pred odvolaniami proti vnútroštátnym právnym predpisom všeobecného záujmu. EHSV sa domnieva, že tento cieľ by sa mohol dosiahnuť, ak sa vloží ustanovenie o hierarchii (3) a z pôsobnosti sa vylúči verejný záujem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV poznamenáva, že aj keď sa práce pracovnej skupiny III komisie UNCITRAL zameriavajú na procesné prvky, v budúcnosti to môže prispieť k vytvoreniu jasnejšej a stabilnejšej judikatúry, pretože sa tým uľahčí aj reforma uplatniteľného hmotného práva v oblasti investičných zmlúv. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že podľa medzinárodného obyčajového práva a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv musia jednotlivci najskôr požiadať o nápravu na vnútroštátnych súdoch a až potom môžu začať medzinárodné konanie proti štátu. Ľutuje, že naopak podľa medzinárodného investičného práva vo všeobecnosti nie je potrebné vyčerpať vnútroštátne prostriedky nápravy. EHSV poznamenáva, že tento systém sa ukazuje ako diskriminačný voči malým a stredným podnikom (MSP) vzhľadom na ich obmedzené finančné prostriedky. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby sa v rámci činnosti komisie UNCITRAL zamerala na otázku vyčerpania vnútroštátnych prostriedkov nápravy predtým, ako sa vec postúpi medzinárodnej inštancii. Systém urovnávania sporov medzi investorom a štátom by sa mal považovať za mimoriadny prostriedok nápravy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV pripomína Komisii svoju požiadavku, aby bol vo väčšej miere zapojený do jej práce v rámci komisie UNCITRAL. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV opakuje, že je potrebné nájsť súlad medzi ambicióznymi cieľmi udržateľného rozvoja, ktoré Európska únia prijala, a reformou modelu urovnávania sporov medzi investorom a štátom. Nevhodne navrhnuté zmluvy môžu brániť pokroku, zatiaľ čo dobre navrhnuté investičné zmluvy môžu spoločnostiam pomôcť vyrovnať sa so súčasnými výzvami. Musíme vytvoriť nový model riadenia medzinárodných investícií, ktorý pomôže preklenúť veľkú priepasť medzi investičným systémom na jednej strane a ľudskými a pracovnými právami a životným prostredím na strane druhej. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Úvod

| 2.1. | Urovnávanie sporov medzi investorom a štátom je mechanizmus prítomný v mnohých dohodách o voľnom obchode a medzinárodných investičných dohodách, ktorý umožňuje urovnávať spory súvisiace s vykonávaním dohôd o ochrane investícií. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ide o prostriedok nápravy pred súkromným rozhodcovským súdom uplatnený zahraničným investorom zo zmluvného štátu proti štátu, ktorý nedodržiava ustanovenia predmetnej zmluvy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedného z rozhodcov vymenuje podnik, druhého štát a tretieho generálny tajomník Stáleho arbitrážneho súdu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV sa už pri niekoľkých príležitostiach zaoberal otázkami, ktoré nastolilo urovnávanie sporov medzi investorom a štátom (4). Účelom tohto stanoviska preto nie je analyzovať všetky nedostatky a výzvy, ktoré predstavuje rozhodcovský systém urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ale preskúmať proces reformy a modernizácie tohto spôsobu urovnávania sporov, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje v rámci komisie UNCITRAL a v ktorom Európska komisia zohráva ústrednú úlohu, a zaujať k nemu stanovisko. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Model urovnávania sporov medzi investorom a štátom bol v posledných rokoch predmetom značnej kritiky a záujem o reformu investičných dohôd sa neprestajne zvyšuje, a to pokiaľ ide o oslabovanie práva štátov prijímať zákony a spochybňovanie demokratickej legitímnosti, porušovanie európskych právnych noriem (či už zdravotných, rastlinolekárskych, sociálnych, alebo environmentálnych) alebo neutralitu a nezávislosť rozhodcov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Najčastejšie zistené problémy súvisia s nedostatočnou transparentnosťou investičných sporov, nedostatočnou konzistentnosťou a nedostatočnou predvídateľnosťou rozhodcovských rozhodnutí, úlohou a nezávislosťou rozhodcov, pochybnosťami o ich legitimite a odrádzajúcim účinkom rozhodcovských rozhodnutí na normotvorné právomoci štátu. Odrádzajúci účinok sa týka najmä skutočnosti, že štáty sa môžu zdráhať prijať právne predpisy, ktoré sú svojou povahou vo verejnom záujme, z obavy, že sa na úkor svojich občanov a daňovníkov vystavia zodpovednosti vyplývajúcej z investičnej zmluvy a možnosti, že v prípade sporu budú musieť zahraničným investorom platiť vysoké sumy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kritika sa často týka aj ustanovení o urovnávaní sporov medzi investorom a štátom, ktoré obsahujú vágne a príliš široké pojmy ako „spravodlivé a nestranné zaobchádzanie“ a „nepriame vyvlastnenie“, čo môže viesť k právnej neistote a potenciálnemu zneužitiu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Podobne zásada neexistencie odvolania alebo žaloby o neplatnosť alebo o preskúmanie rozhodcovských rozhodnutí, pokiaľ nie je dohodnuté inak, má vplyv na právo uplatniť účinný súdny prostriedok nápravy. V posledných rokoch investori využili nedostatky v týchto klasických systémoch urovnávania sporov medzi investorom a štátom, čo viedlo k bezprecedentnému nárastu počtu súdnych sporov medzi investorom a štátom, ako aj k výraznému nárastu nárokovaných kompenzácií investorov a k vysokým nákladom na trovy konania. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Keďže súčasné výzvy (ako napr. zmena klímy, ktorá si vyžaduje spravodlivý prechod pracovníkov na nízkouhlíkové hospodárstvo, reakcia na pandémiu ochorenia COVID-19, digitálna transformácia a dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja vrátane koncepcie dôstojnej práce) možno riešiť len prostredníctvom medzinárodných a vnútroštátnych investícií, je nevyhnutné zásadne zreformovať mechanizmy urovnávania sporov medzi investorom a štátom. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV opakuje, že je potrebné vytvoriť moderný, účinný a fungujúci systém ochrany medzinárodných investícií s mechanizmom na urovnávanie sporov, ale aj nájsť súlad medzi ambicióznymi cieľmi udržateľného rozvoja, ktoré Európska únia prijala, a rámcom pre reformu modelu urovnávania sporov medzi investorom a štátom. Nevhodne navrhnuté zmluvy môžu brániť pokroku, zatiaľ čo dobre navrhnuté investičné zmluvy môžu spoločnostiam pomôcť vyrovnať sa so súčasnými výzvami. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Otázky, ktoré sú predmetom diskusie v EÚ

| 4.1. | Kritika modelu urovnávania sporov medzi investorom a štátom viedla Európsku komisiu k jeho nahradeniu v roku 2015 vytvorením stáleho orgánu na urovnávanie investičných sporov, ktorý je osobitne navrhnutý tak, aby riešil uvedené obavy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Treba poznamenať, že vytvorením mnohostranného investičného súdu sa Komisia zameriava len na procesné otázky súvisiace s urovnávaním sporov, ale nereaguje v plnej miere na kritiku vecných aspektov vznesenú proti mechanizmu urovnávaniu sporov medzi investorom a štátom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V súlade so súčasnou reformou sa vecné otázky, ako je uplatniteľné hmotné právo alebo pravidlá výkladu, vrátane zabezpečenia súladu s inými medzinárodnými záväzkami (napr. tými, ktoré sa týkajú Medzinárodnej organizácie práce a dohovorov Organizácie Spojených národov), môžu riešiť len v rámci príslušných investičných dohôd, ktoré sú v kompetencii mnohostranného investičného súdu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa preto obáva, že aj keby sa na mnohostrannej úrovni vytvoril nový systém urovnávania sporov, nevyriešil by sa tým základný problém dvojstranných dohôd o ochrane investícií, ktoré obsahujú vágne alebo príliš široko koncipované ustanovenia, ktoré sú potenciálnym zdrojom zneužívania (ako napr. ustanovenia o spravodlivom a nestrannom zaobchádzaní a nepriamom vyvlastnení spomínané vyššie). Navrhuje preto, aby sa ustanovenia o spravodlivom a nestrannom zaobchádzaní obmedzili len na nediskrimináciu a priame vyvlastnenie, a žiada Európsku komisiu, aby nezohľadňovala len procesné prvky, ale zamerala sa aj na tieto otázky uplatniteľného hmotného práva. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Presné pravidlá fungovania mnohostranného investičného súdu (napr. jeho zloženie, rozpočet, možnosť asistencie sekretariátu atď.) budú závisieť od výsledku nadchádzajúcich rokovaní medzi krajinami, ktoré sa pripoja k novému systému. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Potreba prístupu v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a sociálnej spravodlivosti

| 5.1. | Verejnosť a dokonca aj odborníci dnes vidia veľkú priepasť medzi ochranou investícií, ktorá má právne záväzný charakter a na ktorú sa využívajú záväzné právne nástroje, a ochranou ľudských, sociálnych, environmentálnych a zdravotných práv zabezpečovanou prostredníctvom medzinárodných systémov, ktoré sú buď len čiastočne záväzné, alebo nie sú záväzné vôbec, pričom aj v prípade, že sú záväzné, chýbajú nástroje na ich riadne presadzovanie. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V diskusii o reforme systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom sa musí zohľadniť aj nový prístup Európskej komisie k vykonávaniu a presadzovaniu kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode, ktorým sa prehodnocuje 15-bodový akčný plán (5) z roku 2018. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV víta, že OECD začala iniciatívu (6) o budúcnosti investičných dohôd, v rámci ktorej sa skúma, ako by budúce dohody mohli umožniť riešiť spomínané výzvy, a zvažujú sa akékoľvek návrhy na reformy. Ústrednou témou tejto iniciatívy je kľúčová potreba riešiť klimatickú krízu. EHSV však žiada OECD, aby svoju prácu doplnila a zohľadnila aj sociálne otázky, napríklad tým, že sa povinnosť náležitej starostlivosti stanoví za jedno z kritérií oprávnenosti pre zahraničných investorov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Práca OECD zahŕňa dôležité míľniky, akým je odporúčanie rady OECD, ktoré ministri prijali v júni 2022 v súvislosti s vlastnosťami priamych zahraničných investícií na podporu udržateľného rozvoja (7). Ide o prvý multilaterálny nástroj, ktorý má pomôcť tvorcom politík zvýšiť pozitívny prínos medzinárodných investícií k plneniu cieľov udržateľného rozvoja. Dopĺňa ho súbor nástrojov týkajúcich sa vlastností priamych zahraničných investícií FDI Qualities Policy Toolkit (8) a príslušné ukazovatele FDI Qualities Indicators 2022 (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Podobne ako Európsky parlament (10) sa EHSV domnieva, že investičná politika EÚ musí samozrejme zodpovedať očakávaniam investorov a prijímajúcich štátov, ale aj všeobecnejším hospodárskym záujmom EÚ, jej cieľom z hľadiska vonkajšej politiky a prioritám, najmä pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, ľudské práva a základné práva. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV zdôrazňuje, že podľa medzinárodného obyčajového práva a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv musia jednotlivci najskôr požiadať o nápravu na vnútroštátnych súdoch a až potom môžu začať medzinárodné konanie proti štátu. Ľutuje, že na druhej strane sa podľa medzinárodného investičného práva vo všeobecnosti nevyžaduje vyčerpanie vnútroštátnych prostriedkov nápravy predtým, ako sa vec postúpi medzinárodnej inštancii. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV preto vyzýva Komisiu, aby podrobnejšie preskúmala otázku vyčerpania vnútroštátnych prostriedkov nápravy. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Úloha pracovnej skupiny III Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL)

| 6.1. | Na základe mandátu udeleného Radou začala Komisia rokovania s členskými štátmi OSN v rámci pracovnej skupiny III komisie UNCITRAL. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV pripomína Komisii svoju požiadavku, aby bol vo väčšej miere zapojený do prác komisie UNCITRAL. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | V novembri 2017 dala komisia UNCITRAL svojej pracovnej skupine III široký mandát na prácu na možnej reforme urovnávania sporov medzi investorom a štátom. Pracovná skupina III počas prvej fázy svojich rokovaní identifikovala mnohé problémy.
  V súvislosti s trvaním konania v prípade urovnávania sporov medzi investorom a štátom a celkovými nákladmi naň (11):






  — | Pracovná skupina vzala na vedomie analýzy založené na obmedzených informáciách, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii a podľa ktorých 80 – 90 % nákladov na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom súvisí s právnym zastúpením a odmenami expertov a výška nákladov bola v priemere 8 miliónov USD na konanie. |
| --- | --- | --- |

6.3.

V súvislosti s trvaním konania v prípade urovnávania sporov medzi investorom a štátom a celkovými nákladmi naň (11):

—

Pracovná skupina vzala na vedomie analýzy založené na obmedzených informáciách, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii a podľa ktorých 80 – 90 % nákladov na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom súvisí s právnym zastúpením a odmenami expertov a výška nákladov bola v priemere 8 miliónov USD na konanie.

| — | Osobitná pozornosť sa venovala skutočnosti, že pre rozvojové štáty s obmedzenými finančnými zdrojmi je ťažké odôvodniť vysoké náklady na konania na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom financované z verejných zdrojov. |
| --- | --- |

—

Osobitná pozornosť sa venovala skutočnosti, že pre rozvojové štáty s obmedzenými finančnými zdrojmi je ťažké odôvodniť vysoké náklady na konania na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom financované z verejných zdrojov.

| — | Poukázalo sa na to, že problémy týkajúce sa dĺžky konania a s ním súvisiacich nákladov vyplývajú aj zo skutočnosti, že režim urovnávania sporov medzi investorom a štátom sa neriadi pravidlom záväzného precedensu, čo má za následok nedostatočnú predvídateľnosť. |
| --- | --- |

—

Poukázalo sa na to, že problémy týkajúce sa dĺžky konania a s ním súvisiacich nákladov vyplývajú aj zo skutočnosti, že režim urovnávania sporov medzi investorom a štátom sa neriadi pravidlom záväzného precedensu, čo má za následok nedostatočnú predvídateľnosť.

| — | Ďalej sa uviedlo, že vysoké náklady na konania v niektorých systémoch obmedzujú prístup malých a stredných podnikov k mechanizmu urovnávania sporov medzi investorom a štátom, čím ich pripravujú o ochranu, ktorú im poskytujú investičné zmluvy. |
| --- | --- |

—

Ďalej sa uviedlo, že vysoké náklady na konania v niektorých systémoch obmedzujú prístup malých a stredných podnikov k mechanizmu urovnávania sporov medzi investorom a štátom, čím ich pripravujú o ochranu, ktorú im poskytujú investičné zmluvy.

| — | Rovnako sa však uviedlo, že dodatočné náklady môžu v určitých systémoch vyplývať aj z nekalých praktík, existencie paralelných konaní, absencie jasných procesných pravidiel a absencie mechanizmu, ktorý by umožňoval rýchle zamietnutie neopodstatnených návrhov. |
| --- | --- |

—

Rovnako sa však uviedlo, že dodatočné náklady môžu v určitých systémoch vyplývať aj z nekalých praktík, existencie paralelných konaní, absencie jasných procesných pravidiel a absencie mechanizmu, ktorý by umožňoval rýchle zamietnutie neopodstatnených návrhov.

| — | Okrem toho sa poukázalo na to, že zvýšené náklady súviseli so systémovými otázkami a štruktúrou režimu urovnávania sporov medzi investorom a štátom či dokonca s neexistenciou systému. Tieto problémy boli príčinou nedostatočnej konzistentnosti a predvídateľnosti výsledkov, čo ovplyvnilo najmä žalované štáty. |
| --- | --- |

—

Okrem toho sa poukázalo na to, že zvýšené náklady súviseli so systémovými otázkami a štruktúrou režimu urovnávania sporov medzi investorom a štátom či dokonca s neexistenciou systému. Tieto problémy boli príčinou nedostatočnej konzistentnosti a predvídateľnosti výsledkov, čo ovplyvnilo najmä žalované štáty.

V súvislosti s pretrvávajúcimi vecnými otázkami, pričom sa náležite zohľadňuje interakcia s príslušnými hmotnoprávnymi normami (12):

| — | iné spôsoby riešenia investičných sporov, než je rozhodcovské konanie, ako aj metódy predchádzania sporom, |
| --- | --- |

—

iné spôsoby riešenia investičných sporov, než je rozhodcovské konanie, ako aj metódy predchádzania sporom,

| — | vyčerpanie vnútroštátnych prostriedkov nápravy, |
| --- | --- |

—

vyčerpanie vnútroštátnych prostriedkov nápravy,

| — | účasť tretích strán, |
| --- | --- |

—

účasť tretích strán,

| — | protinávrhy, |
| --- | --- |

—

protinávrhy,

| — | odrádzajúci účinok na reguláciu, |
| --- | --- |

—

odrádzajúci účinok na reguláciu,

| — | výpočet náhrady škôd. |
| --- | --- |

—

výpočet náhrady škôd.

| 6.4. | Pracovná skupina III od začiatku svojej činnosti pracovala na dvoch hlavných možnostiach: prvou je prípadná štrukturálna reforma prostredníctvom vytvorenia stáleho súdu a odvolacieho systému, vymenúvanie sudcov, rozsah odvolania. Druhá súbežná cesta sa týka neštrukturálnych a postupných prvkov reformy, ako je vytvorenie kódexu správania pre rozhodcov a sudcov s cieľom zvýšiť transparentnosť a vyhnúť sa konfliktom záujmov, metodika hodnotenia náhrady škôd a prostriedky na podporu mediácie medzi stranami. V štrukturálnej reforme ani v prierezových otázkach však nedošlo k žiadnemu veľkému pokroku. V rámci delegácií sa napríklad stále diskutuje o jurisdikcii stáleho súdu, jeho zložení a postupe vymenúvania členov súdu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Európska komisia vnáša do diskusie jasné požiadavky z hľadiska profesijnej etiky a nestrannosti, neobnoviteľných vymenúvaní, zamestnávania rozhodcov na plný úväzok a mechanizmov vymenúvania nezávislých sudcov. EHSV podporuje túto pozíciu, pretože sú potrebné prísne pravidlá, aby sa predišlo konfliktom záujmov. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Mnoho skupín občianskej spoločnosti v pozícii pozorovateľov sklamalo to, že sa nevenovala dostatočná pozornosť otázkam, na ktoré sa na začiatku upozorňovalo a ktoré majú viac prierezový charakter, ako je napríklad odrádzajúci účinok systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom, vyčerpanie vnútroštátnych prostriedkov nápravy a účasť tretích strán (ako sú miestne komunity, ktorých sa investície týkajú) v konaní. EHSV v plnom súlade so svojimi odporúčaniami uvedenými v stanovisku REX/501 nabáda Komisiu, aby zabezpečila, že sa o týchto zásadných otázkach bude ďalej diskutovať a že sa uspokojivým spôsobom vyriešia. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou čitateľnosťou zápisnice a prehľadnosťou webového sídla pracovnej skupiny III, čo neumožňuje zainteresovaným stranám, aby boli riadne informované o napredovaní prác. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EHSV poznamenáva, že aj keď sa práce pracovnej skupiny III zameriavajú na procesné prvky, v budúcnosti to môže prispieť k vytvoreniu jasnejšej a stabilnejšej judikatúry, pretože sa tým uľahčí aj reforma uplatniteľného hmotného práva v oblasti investičných zmlúv. EHSV sa však domnieva, že na to, aby proces mnohostrannej reformy urovnávania sporov medzi investorom a štátom priniesol skutočnú zmenu, musí ísť o inštitucionálnu reformu, pri ktorej sa upustí od rozhodcovského konania ad hoc a zaujme sa holistickejší prístup k riadeniu medzinárodných investícií, a nielen o to, že sa rozhodcovské konanie na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom nahradí súdom medzi investorom a štátom. |
| --- | --- |

6.8.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Postup amicus curiae (priateľ súdu) sa vzťahuje na subjekt alebo osobu, ktorá nie je stranou sporu a ktorá chce súdu predložiť právne argumenty. Pripustenie amicus curiae funguje na základe prísnych podmienok, aby sa zaručilo dodržiavanie rovnováhy práv medzi stranami sporu počas konania. Zároveň však znamená aj prísľub legitimity, ktorý postup amicus curiae prináša do procesu investičného rozhodcovského konania, https://www.iisd.org/itn/fr/2019/04/23/protecting-social-rights-using-the-amicus-curiae-procedure-in-investment-arbitration-a-smokescreen-against-third-parties-maxime-somda/.

1

amicus curiae

amicus curiae

amicus curiae

(2)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 145.

2

(3)  Ak si štáty, ktoré sa zúčastnili na rokovaniach, želajú určiť poradie po sebe nasledujúcich zmlúv týkajúcich sa toho istého predmetu, záverečné ustanovenia obsahujú ustanovenia upravujúce vzťah medzi novou zmluvou a existujúcimi alebo budúcimi zmluvami týkajúcimi sa toho istého predmetu.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 145, Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 30, Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 45.

4

(5)  EHSV sa touto problematikou zaoberal vo svojom stanovisku na tému Obchod a udržateľný rozvoj novej generácie – preskúmanie 15-bodového akčného plánu (Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 40).

5

Obchod a udržateľný rozvoj novej generácie – preskúmanie 15-bodového akčného plánu

(6)  https://www.oecd.org/investment/investment-policy/investment-treaties.htm.

6

(7)  https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0476

7

(8)  https://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/fdi-qualities-policy-toolkit_7ba74100-en

8

(9)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=1144_1144750-u5ks4jvtnl&title=FDI-Qualities-Indicators-2022

9

(10)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o budúcnosti medzinárodnej investičnej politiky EÚ [2021/2176(INI)].

10

(11)  Správa pracovnej skupiny III (Investor-State Dispute Settlement Reform) o prácach jej tridsiateho štvrtého zasadnutia (Viedeň 27. novembra – 1. decembra 2017).

11

Investor-State Dispute Settlement Reform

(12)  Správa pracovnej skupiny III (Investor-State Dispute Settlement Reform) o prácach jej tridsiateho siedmeho zasadnutia (New York 1. – 5. apríla 2019).

12

Investor-State Dispute Settlement Reform

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

573. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 26. 10. 2022 – 27. 10. 2022

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/136

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom

[COM(2022) 650 final]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte

[COM(2022) 655 final]

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Získavanie zručností a prilákanie talentov do EÚ

[COM(2022) 657 final]

(2023/C 75/19)

| Spravodajca: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Milena ANGELOVA |

Spravodajca:

José Antonio MORENO DÍAZ

Spoluspravodajkyňa:

Milena ANGELOVA

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 26. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 29. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/0/6 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 26. 7. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

29. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/0/6

1.   Úvod

| 1.1. | V apríli 2022 Európska komisia predstavila balík opatrení v oblasti zručností a talentov v nadväznosti na pracovný program Nového paktu o migrácii a azyle prijatého v septembri 2020. Cieľom nového balíka je podporovať riadenú migráciu do Únie a také spôsoby, ako prilákať talenty a získať zručnosti, aby to bolo prospešné pre krajiny pôvodu aj hostiteľské krajiny. Cieľom revízií je tiež podporiť efektívnejší a súdržnejší systém práv a pracovných príležitostí pre štátnych príslušníkov tretích krajín s pobytom v Únii a zároveň pomôcť zvýšiť atraktívnosť Únie ako destinácie pre kvalifikovaných štátnych príslušníkov tretích krajín. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta tento balík, ktorým sa k migrácii zaujíma konštruktívny a koherentný prístup a reaguje na potrebu zlepšiť nástroje Únie pre legálnu migráciu. Vzhľadom na narastajúce tempo digitálnej a zelenej transformácie a v čase, keď je nedostatok pracovnej sily a zručností zjavný vo všetkých hospodárskych odvetviach, EHSV zdôrazňuje úlohu, ktorú môže zohrávať legálna migrácia pri riešení problému nedostatku pracovnej sily a zručností v oblastiach, kde je to preukázateľne potrebné. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV už vyjadril svoje znepokojenie nad skutočnosťou, že Nový pakt o migrácii a azyle sa zameriava najmä na riadenie hraníc a kontrolu migrácie, a preto považuje pokrok dosiahnutý v riadení organizovaného a legálneho prisťahovalectva za pozitívny. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV oceňuje, že Komisia uznala kľúčovú úlohu, ktorú už migranti zohrávajú v európskom hospodárstve a spoločnosti, keďže pomáhajú uspokojovať potreby meniaceho sa trhu práce a v prípade potreby zaplniť nedostatok pracovných síl a zručností: zmena perspektívy s normalizačným prístupom a pozitívnou rétorikou je veľmi dôležitá. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV preto víta skutočnosť, že sa uľahčuje prílev talentov z tretích krajín s cieľom pomôcť uspokojiť tieto rastúce potreby, najmä v odvetviach so štrukturálnym nedostatkom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV nechce spochybňovať dôležitosť naratívu, ktorým sa príchod pracovníkov z tretích krajín dáva do súvisu s potrebami trhov práce členských štátov, ale podľa jeho názoru, by sa mal prehodnotiť, aby sa predišlo nedostatočnej zamestnanosti a zlým pracovným podmienkam nových pracovníkov z tretích krajín. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV považuje za potrebné pokročiť pri hľadaní nových spôsobov na prilákanie talentov do Únie, ale zároveň upozorňuje, že na trhoch práce členských štátov existujú aj iné potreby. Okrem opatrení uvedených v navrhnutom balíku sú preto potrebné ďalšie opatrenia, ktoré pomôžu uspokojiť aj tieto potreby. Dôležité je najmä posilniť úsilie na podporu začlenenia nezamestnaných a neaktívnych osôb do trhu práce prostredníctvom cielených podporných opatrení. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že Komisia by mala byť ambicióznejšia pri hľadaní legálnych a organizovaných spôsobov pracovnej migrácie, pri ktorých sa bude prihliadať aj na ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta oznámenie o získavaní zručností a prilákaní talentov do EÚ, pretože to považuje za krok vpred v oblasti pracovnej migrácie, ktorá si v nových súvislostiach vyžaduje vhodné, realistické a účinné nástroje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV považuje za potrebné pokročiť v iniciatíve zameranej na vytvorenie okruhu talentov (1), počnúc prvotnou pilotnou fázou a plnou verziou, ktorá sa má spustiť budúci rok. Upozorňuje, že úspech a dosah okruhu talentov bude závisieť od toho, či sa vyčlenia primerané zdroje na to, aby bol nástroj prístupný a funkčný. Víta aj partnerstvá zamerané na talenty a domnieva sa, že je potrebné rozvíjať ich v spolupráci s tretími krajinami. EHSV žiada, aby sa zaviedli primerané hodnotiace mechanizmy, ktoré zabezpečia zviditeľnenie a transparentnosť pri vytváraní partnerstiev zameraných na talenty, a to nielen pre samotné nástroje, ale aj na identifikáciu krajín, s ktorými sa má spolupracovať: vo vonkajších vzťahoch prisťahovaleckej a azylovej politiky Únie sa musí vždy klásť dôraz na dodržiavanie zásad právneho štátu a rešpektovanie ľudských práv. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Hoci ženy sa významnou mierou podieľajú na niektorých kľúčových odvetviach, migrujúce pracovníčky a migrantky môžu byť odkázané na prácu na neistých pracovných miestach a v neformálnej ekonomike a často sú obzvlášť zraniteľné voči diskriminácii a sociálnemu vylúčeniu, nemajú dosť pracovných príležitostí a možností odbornej prípravy a sú vystavené zneužívaniu, násiliu a obťažovaniu. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné klásť väčší dôraz na ochranu práv žien a rodové hľadisko. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV víta navrhovanú revíziu smernice o dlhodobom pobyte v Európskej únii. EHSV vyjadruje potešenie nad tým, že návrh uľahčuje postup získania tohto štatútu prostredníctvom kumulácie období pobytu v rôznych členských štátoch, podporuje mobilitu v rámci EÚ a zameriava sa na rozšírenie rovnakého prístupu k sociálnej ochrane pre občanov EÚ s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta revíziu smernice o jednotnom povolení, ktorej cieľom je okrem iného uľahčiť a zjednodušiť postup podávania žiadostí a zabezpečiť, aby jednotné povolenie nebolo viazané na jedného konkrétneho zamestnávateľa, hoci sa domnieva, že bolo možné pokúsiť sa rozšíriť súbor práv v súlade s obsahom prvého návrhu smernice predloženého v roku 2011. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa v revízii zdôraznila potreba posilniť rovnaké zaobchádzanie s pracovníkmi, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, najmä pokiaľ ide o pracovné podmienky, slobodu združovania a zapájania sa a dávky sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV tiež zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť do diskusie o zlepšení riadenia migrácie pracovnej sily na úrovni EÚ sociálnych partnerov a iné príslušné zainteresované strany. Víta preto vytvorenie navrhovanej platformy pre dialóg na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | V apríli 2022 Európska komisia predstavila balík opatrení v oblasti zručností a talentov v nadväznosti na pracovný program Nového paktu o migrácii a azyle prijatého v septembri 2020. Balík obsahuje revíziu smernice 2003/109/ES o dlhodobom pobyte (2), revíziu smernice 2011/98/EÚ o jednotnom povolení (3) a oznámenie o získavaní zručností a prilákaní talentov do Únie (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom nového balíka je podporovať riadenú migráciu do Únie a také spôsoby, ako prilákať talenty a získať zručnosti, aby to bolo prospešné pre krajiny pôvodu aj hostiteľské krajiny. Cieľom revízií je tiež podporiť efektívnejší a súdržnejší systém práv a pracovných príležitostí pre štátnych príslušníkov tretích krajín s pobytom v Únii a zároveň pomôcť zvýšiť atraktívnosť Únie ako destinácie pre kvalifikovaných štátnych príslušníkov tretích krajín. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom oznámenia o prilákaní talentov a získavaní zručností je vniesť poriadok do zásad, ktorými sa riadi legálna migrácia do Únie z ekonomických dôvodov. Oznámenie odzrkadľuje vôľu zlepšiť legislatívny pilier pomocou dvoch návrhov revízie, rozvíjať partnerstvá zamerané na talenty a okruh talentov EÚ a pokročiť v politike legálnej migrácie v oblastiach starostlivosti, mládeže a inovácie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV poukazuje na to, že v návrhu nie je žiadna analýza a hodnotenie, ktoré by skúmalo, prečo súčasné smernice o jednotnom povolení alebo dlhodobých povoleniach nie sú dosť účinné. V snahe predísť opakovaniu rovnakých problémov v budúcnosti by Komisia mala analyzovať príčiny týchto nedostatkov a informovať o nich, pričom by mala zistiť, či ide okrem iného o nedostatočnú vôľu členských štátov uplatňovať tieto smernice v praxi alebo o nadmernú byrokraciu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh na revíziu smernice o jednotnom povolení ponúka príležitosť rozšíriť prístup k tomuto nástroju a uľahčiť účasť na trhu práce pracovníkom z tretích krajín. Zároveň je jeho cieľom konsolidovať príslušné práva a dosiahnuť pokrok v harmonizácii uplatňovania smernice v členských štátoch. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cieľom navrhovanej revízie smernice o dlhodobom pobyte v EÚ je taktiež zlepšiť jej uplatňovanie v rôznych členských štátoch a zároveň uľahčiť mobilitu v rámci EÚ prostredníctvom zjednodušenia postupu a skrátenia časových požiadaviek na získanie povolení na dlhodobý pobyt. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV vo všeobecnosti víta tento balík, ktorým sa zaujíma k migrácii konštruktívny a koherentný prístup, reaguje na potrebu zlepšiť nástroje Únie pre legálnu migráciu a zdôrazňuje úloha, ktorú môže legálna migrácia zohrávať pri riešení problému nedostatku pracovných síl –v oblastiach, kde je to preukázateľne potrebné – a nedostatku zručností. EHSV už vyjadril svoje znepokojenie nad tým, že Nový pakt o migrácii a azyle sa zameriava na riadenie hraníc a kontrolu migrácie, a preto víta pokrok dosiahnutý v riadení organizovanej a legálnej migrácie. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV oceňuje kľúčovú úlohu, ktorú už migranti zohrávajú v európskom hospodárstve a spoločnosti, keďže pomáhajú uspokojovať potreby trhu práce a v prípade potreby zaplniť nedostatok pracovnej sily a zručností. EHSV preto víta uľahčenie prílevu talentov z tretích krajín s cieľom pomôcť uspokojiť tieto rastúce potreby, najmä v odvetviach so štrukturálnym nedostatkom. EHSV tiež víta kroky na prilákanie inovatívnych a úspešných podnikov, ktoré prinášajú značnú pridanú hodnotu pre hospodárstvo a spoločnosť EÚ. Medzinárodné výskumné projekty zostávajú ďalším účinným spôsobom podpory, prilákania a udržania talentov svetovej triedy. Preto je potrebné urýchliť a zjednodušiť prístup na trh práce EÚ odborníkom z tretích krajín, ktorí sú žiadaní, aby sa Európa stala atraktívnejšou pre ostatné časti sveta. EHSV tiež podporuje a víta vývoj a zavádzanie praktických nástrojov na jednoduchšie prepojenie a zosúladenie talentov z tretích krajín s potenciálnymi zamestnávateľmi v členských štátoch. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Je potrebné zamyslieť sa nad naratívom, ktorým sa prílev zahraničnej pracovnej sily dáva do súvisu s potrebami trhov práce členských štátov. V niektorých krajinách EÚ existuje štrukturálna nezamestnanosť v určitých odvetviach a povolaniach, ktorá môže vyplývať z nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, nedostatočnej atraktivity určitých odvetví/povolaní a obáv o pracovné podmienky. V týchto krajinách je dôležité pokúsiť sa zvýšiť príťažlivosť takýchto odvetví a povolaní pre pracovníkov na domácich trhoch (štátni príslušníci danej krajiny, pracovníci EÚ a pracovníci z tretích krajín s pracovným povolením), aby sa predišlo nedostatočnej zamestnanosti a zlým pracovným podmienkam nových pracovníkov z tretích krajín. Súbežne s tým môže okruh talentov EÚ pomôcť ľahšie zosúladiť zručnosti pracovníkov z tretích krajín s vhodnými pracovnými miestami v EÚ, aby sa predišlo nedostatočnej zamestnanosti týchto pracovníkov. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Hoci EHSV považuje za potrebné pokročiť pri hľadaní nových spôsobov na prilákanie talentov do EÚ, zároveň upozorňuje, že na trhoch práce členských štátov existujú aj iné potreby. Okrem opatrení uvedených v navrhnutom balíku sú preto potrebné ďalšie opatrenia, ktoré pomôžu uspokojiť aj tieto potreby. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V tejto súvislosti EHSV dúfa, že možno dosiahnuť pokrok (ako sa plánovalo v nadväzujúcich správach) pri zlepšovaní smernice o sezónnych pracovníkoch a smernice o zamestnancoch presunutých v rámci podniku, ktoré sú naplánované na rok 2023. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné v súlade s uzneseniami Európskeho parlamentu a jeho vlastnými uzneseniami pracovať na zabezpečení ochrany sezónnych pracovníkov, a najmä bojovať proti pracovnému vykorisťovaniu, keď sa zistí, že k nemu dochádza, a to posilnením inšpekcií práce na tento účel v súlade s činnosťou Európskeho orgánu práce. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | S prihliadnutím na Európsky program v oblasti zručností (5), ktorý bol prijatý 1. júla 2020, sa EHSV domnieva, že s migrantmi, utečencami a žiadateľmi o medzinárodnú ochranu by sa malo zaobchádzať rovnako, bez ohľadu na úroveň ich zručností a kvalifikácie. Všetci pracovníci by preto mali mať možnosť validovať svoje zručnosti a kompetencie a zúčastňovať sa na kvalitnej a účinnej učňovskej príprave, rekvalifikácii a zvyšovaní úrovne zručností, aby sa mohli začleniť do trhu práce na základe flexibilných vzdelávacích dráh zodpovedajúcich ich osobitným potrebám a s náležitým ohľadom na rôzne vekové kategórie, do ktorých patria. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV sa domnieva, že Komisia by mala byť ambicióznejšia pri hľadaní legálnych a organizovaných spôsobov pracovnej migrácie, pri ktorých sa bude prihliadať aj na ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Pokiaľ ide o študentov z tretích krajín, ktorí prichádzajú študovať do EÚ, mala by sa venovať náležitá pozornosť ich hladkému začleneniu do trhu práce a zároveň by sa mal zmierniť „únik mozgov“. Bolo by dobré zaviesť preventívne opatrenia, ako sú ustanovenia o etickom nábore (6), mechanizmy pomoci pri návrate a reintegrácii v krajine pôvodu, alebo začleniť osobitné ustanovenia v tejto súvislosti do bilaterálnych dohôd o pracovnej migrácii. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Oznámenie o získavaní zručností a prilákaní talentov do EÚ

| 3.1. | V oznámení predloženom v apríli 2022 sa preberajú odporúčania o legálnej migrácii uvedené v Novom pakte o migrácii a azyle z roku 2020, s cieľom podporiť legislatívne a operačné iniciatívy v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta toto oznámenie, ktoré považuje za krok vpred v oblasti pracovnej migrácie, ktorá si v nových situáciách vyžaduje vhodné nástroje. V tejto súvislosti EHSV považuje začlenenie série konkrétnych opatrení pre ukrajinských utečencov za včasné, zároveň však vyjadruje poľutovanie nad tým, že tieto opatrenia neboli zavedené už skôr pre ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu vo všeobecnosti, najmä počas krízy vyvolanej vojnou v Sýrii v roku 2015. EHSV je presvedčený, že opatrenia a iniciatívy uskutočnené v súvislosti s ľuďmi, ktorí utekajú z Ukrajiny, majú prelomový význam a mali by sa stať štandardným postupom EÚ v podobných prípadoch v budúcnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV považuje za potrebné pokročiť v oblasti partnerstiev zameraných na talenty v spolupráci s tretími krajinami. Žiada však zavedenie primeraných hodnotiacich mechanizmov, a to nielen pre samotné nástroje, ale aj pre identifikáciu krajín, s ktorými sa má spolupracovať. Vo vonkajších vzťahoch prisťahovaleckej a azylovej politiky Únie sa musí vždy klásť dôraz na dodržiavanie zásad právneho štátu a rešpektovanie ľudských práv. EHSV tiež považuje za potrebné v prípade už ukončených pilotných projektov preveriť a vyhodnotiť postupy a výsledky, ktoré by sa mali zohľadniť a využiť pri spúšťaní nových projektov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pokiaľ ide o návrh na okruh talentov EÚ, je dôležité, aby Európska komisia v spolupráci s členskými štátmi a sociálnymi partnermi rozvíjala tento okruh spôsobom, ktorým sa čo najviac obmedzí byrokracia a ktorý nebude zbytočne komplikovaný, aby sa tento projekt dal čo najrýchlejšie spustiť. Cieľom okruhu by malo byť pomôcť uspokojiť súčasné a budúce potreby zručností. Mali by sa pri tom využívať príležitosti, ktoré ponúka umelá inteligencia a iné pokročilé technológie, a to spôsobom, ktorý umožní plne využiť zručnosti a talent štátnych príslušníkov tretích krajín a bude dopĺňať úlohu štátnych príslušníkov členských štátov a pracovnú mobilitu v rámci Únie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vzhľadom na akútny nedostatok pracovnej sily a zručností, ktorý pociťujú zamestnávatelia a ktorý má v mnohých prípadoch štrukturálny charakter, by relevantným východiskovým bodom pre spustenie úplnej verzie okruhu talentov bolo, aby cielený prístup k zosúlaďovaniu dopytu a ponuky vychádzal zo zoznamov povolaní s nedostatkom pracovných síl. Keďže je dôležité zabezpečiť, aby vnútroštátne zoznamy povolaní s nedostatkom pracovných síl boli aktuálne, Komisia by mala určiť možnosti vzájomného učenia sa a partnerského preskúmania v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Popri rozvoji koncepcie okruhu talentov je potrebné so zapojením zamestnávateľov a odborových zväzov ďalej rozvíjať informovanie o trhu práce a zručnostiach v reálnom čase, ktoré umožní úspešné fungovanie okruhu. Zároveň je dôležité zlepšiť schopnosť Únie zbierať a interpretovať porovnateľné a dôveryhodné údaje o potrebe prisťahovalectva z tretích krajín. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta zavedenie nástroja na uľahčenie prepojenia medzi ponukou a dopytom. Domnieva sa, že tieto kroky sú potrebné na nábor talentov, ale znovu pripomína, že je skutočne potrebné zároveň sa zamerať aj na iné sektory trhov práce členských štátov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV súhlasí s Komisiou, že úspech týchto iniciatív si vyžaduje spoluprácu a zapojenie sociálnych a ekonomických aktérov, a považuje za nevyhnutné pokročiť pri vytváraní príležitostí na dialóg medzi nimi na európskej úrovni. EHSV je privilegovaným fórom na diskusiu o operačných a praktických otázkach súvisiacich s pracovnou migráciou. V tejto súvislosti by sa mal EHSV zúčastniť na konferencii na vysokej úrovni o novej platforme pre pracovnú migráciu, ktorú Komisia naplánovala na koniec roka 2022. EHSV tiež zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť do diskusie o zlepšení riadenia migrácie pracovnej sily na úrovni EÚ sociálnych partnerov a iné príslušné zainteresované strany. Víta preto vytvorenie navrhovanej platformy pre dialóg na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že skúmanie budúceho smerovania pracovnej migrácie v odvetví, akým je odvetvie starostlivosti, je krokom vpred, hoci vyjadruje poľutovanie nad tým, že pokrok v týchto otázkach je založený na špecifických postupoch, ktoré rozdrobujú integritu spoločnej európskej prisťahovaleckej a azylovej politiky, a teda bránia celistvej vízii. V každom prípade EHSV súhlasí s tým, že v týchto oblastiach je potrebné dosiahnuť pokrok, a to nastolením otázok, akými sú etický nábor a normy v oblasti ochrany pracovných práv. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Hoci ženy sa významnou mierou podieľajú na väčšine kľúčových odvetví, migrujúce pracovníčky a migrantky môžu byť odkázané na prácu na neistých pracovných miestach a v neformálnej ekonomike a často sú obzvlášť zraniteľné voči diskriminácii a sociálnemu vylúčeniu, nemajú dosť pracovných príležitostí a možností odbornej prípravy a sú vystavené zneužívaniu, násiliu a obťažovaniu. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné klásť väčší dôraz na ochranu práv žien a rodové hľadisko. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV tiež víta podporu programov mobility pre mladých ľudí, ale opäť by chcel zdôrazniť, že je potrebné zabezpečiť mobilitu a integráciu na trhu práce v záujme ochrany pracovných práv mladších pracovníkov, ktorí niekedy čelia horším pracovným podmienkam (dočasné zamestnanie, nízke mzdy atď.). V rovnakom duchu by sa mali zaviesť osobitné opatrenia pre pracovníkov so zdravotným postihnutím s cieľom uľahčiť ich riadnu integráciu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV víta iniciatívu na preskúmanie systémov prijímania pre inovatívnych podnikateľov z tretích krajín. V tejto súvislosti považuje EHSV za pozitívne, že tieto systémy prijímania sa skúmajú v kontexte digitálneho a udržateľného hospodárstva, ale domnieva sa, že ak budú správne štruktúrované, môžu mať široký rozsah využitia a uľahčovať aj vstup rôznych iných profesijných profilov do krajín EÚ. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Revízia smernice o dlhodobom pobyte v Európskej únii

| 4.1. | EHSV víta tento návrh smernice, ktorého cieľom je posilniť štatút dlhodobého pobytu v Únii prostredníctvom zlepšenia spôsobu získavania dlhodobého pobytu, najmä v prípade pobytu v druhom členskom štáte. Víta aj skutočnosť, že cieľom návrhu je rozšíriť rovnaký prístup k sociálnej ochrane pre občanov EÚ, ktorí majú dlhodobý pobyt v inom členskom štáte. EHSV tiež víta snahu zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a uľahčiť prístup k informáciám o zlúčení rodiny v súvislosti s touto smernicou. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dlhodobý pobyt v Únii je jedným z hlavných nástrojov európskej prisťahovaleckej a azylovej politiky. Postupy na získanie dlhodobého pobytu v Únii prijaté v roku 2003 sa v Únii vyvíjali nerovnomerne a cieľom revízie, ktorú navrhla Komisia, je vytvoriť koherentnejší systém. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Občania Únie môžu požiadať o dlhodobý pobyt po piatich rokoch pobytu v druhom členskom štáte, toto ustanovenie je zachované v navrhovanej revidovanej smernici. Cieľom návrhu je uľahčiť mobilitu osôb s týmto typom pobytu v rámci Únie prostredníctvom skrátenia požadovanej dĺžky pobytu na tri roky. Okrem toho návrh zahŕňa kumulatívne obdobia pobytu v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že to, že sa na splnenie požiadaviek na dlhodobý pobyt v Únii žiadateľom umožní kumulovať obdobia pobytu v rôznych členských štátoch je krokom vpred, hoci sa nazdáva, že mechanizmy na monitorovanie a koordináciu tohto ustanovenia v jednotlivých členských štátoch treba zlepšiť. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV víta začlenenie rôznych foriem pobytu, ako je pobyt na študijné účely, medzinárodná ochrana a prechodný pobyt. Krátkodobé víza sú vyňaté, aj keď by sa podľa ustanovenia mohli zvážiť, ak žiadateľ môže preukázať riadny pracovný pomer a pod. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV víta aj posilnenie práv spojených s dlhodobým pobytom v Únii a s rodinnými príslušníkmi, vrátane práva pracovať a presťahovať sa do iného členského štátu alebo zmeniť zamestnanie a presťahovať sa do iného členského štátu. EHSV považuje za obzvlášť zaujímavé, že podľa navrhovaného nového článku sa pri žiadostiach o dlhodobý pobyt v druhom členskom štáte (t. j. keď už príslušná osoba má dlhodobý pobyt v Únii) nemusí zohľadňovať vnútroštátna situácia na trhu práce, a to ani v prípade zamestnania, ani v prípade samostatnej zárobkovej činnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV víta zjednodušenie možnosti pracovať a študovať do 30 dní od podania žiadosti o dlhodobý pobyt v druhom členskom štáte. Víta aj uznanie práva (pre osoby s dlhodobým pobytom v druhom členskom štáte) vykonávať riadne povolanie za rovnakých podmienok ako občania EÚ. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV uznáva, že je dôležité, aby členské štáty zaručili osobám s dlhodobým pobytom v Únii (a ich rodinným príslušníkom) rovnaké slobody a práva ako svojim štátnym príslušníkom s trvalým pobytom. Okrem toho je pozitívne, že členské štáty zabezpečia aj to, aby žiadatelia o povolenie na dlhodobý pobyt v Únii nemuseli platiť vyššie poplatky za spracovanie svojej žiadosti ako žiadatelia o povolenie na pobyt v jednotlivých štátoch. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV považuje právo žiť ako rodina za zásadnú otázku, ktorá uľahčuje sociálne začlenenie. Víta preto odstránenie administratívnych a byrokratických prekážok, najmä podmienok integrácie v prípade osôb s dlhodobým pobytom. Víta tiež automatické nadobudnutie postavenia osoby s dlhodobým pobytom pre deti osôb s dlhodobým pobytom narodené (alebo osvojené) v EÚ. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Revízia smernice o jednotnom povolení

| 5.1. | EHSV víta revíziu smernice o jednotnom povolení, ktorou sa do súčasnej smernice dopĺňa niekoľko zlepšení:






  — | skrátenie lehoty na udelenie povolenia na štyri mesiace, |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

skrátenie lehoty na udelenie povolenia na štyri mesiace,

| — | skutočnosť, že postup možno začať buď z krajiny pôvodu, alebo v hostiteľskom členskom štáte, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že postup možno začať buď z krajiny pôvodu, alebo v hostiteľskom členskom štáte,

| — | smernica sa vzťahuje aj na cudzincov pracujúcich prostredníctvom agentúr dočasného zamestnávania, |
| --- | --- |

—

smernica sa vzťahuje aj na cudzincov pracujúcich prostredníctvom agentúr dočasného zamestnávania,

| — | možnosť zmeniť zamestnávateľa počas obdobia platnosti povolenia, aj keď možnosť zamietnutia zo strany vlády zostáva zachovaná, |
| --- | --- |

—

možnosť zmeniť zamestnávateľa počas obdobia platnosti povolenia, aj keď možnosť zamietnutia zo strany vlády zostáva zachovaná,

| — | skutočnosť, že jednotné povolenie nemožno jeho držiteľovi odňať najmenej tri mesiace po tom, ako prišiel o zamestnanie, čo poskytuje stabilitu a zlepšuje kvalitu zamestnania a pracovné podmienky migrujúcich pracovníkov, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že jednotné povolenie nemožno jeho držiteľovi odňať najmenej tri mesiace po tom, ako prišiel o zamestnanie, čo poskytuje stabilitu a zlepšuje kvalitu zamestnania a pracovné podmienky migrujúcich pracovníkov,

| — | rozšírenie smernice o jednotnom povolení na osoby s dočasnou ochranou, |
| --- | --- |

—

rozšírenie smernice o jednotnom povolení na osoby s dočasnou ochranou,

| — | skutočnosť, že sa hľadajú spôsoby, ako poskytovať informácie o právach spojených s jednotným povolením. |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že sa hľadajú spôsoby, ako poskytovať informácie o právach spojených s jednotným povolením.

| 5.2. | Napriek tomu sa EHSV domnieva, že je to premárnená príležitosť na rozšírenie súboru práv v súlade s obsahom prvého návrhu smernice z roku 2011. Týka sa to otázok, ako je prístup k dávkam v nezamestnanosti, pričom EHSV stále zdôrazňuje, že je dôležité umožniť členským štátom, aby mali v tejto oblasti určitú flexibilitu, ako sa to stanovuje v súčasnej smernici. Okrem toho EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nepreskúmala možnosť rozšírenia smernice na migrantov v dočasnom zamestnaní. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa v revízii zdôraznila potreba posilniť rovnaké zaobchádzanie s pracovníkmi, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, najmä pokiaľ ide o poradenstvo týkajúce sa sociálnych práv a pracovných podmienok, slobody združovania a zapájania sa a dávok sociálneho zabezpečenia, aby sa uľahčilo ich začlenenie do trhu práce za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV podporuje výzvu, aby členské štáty vytvorili vhodné mechanizmy na hodnotenie rizík, inšpekcie a sankcie, ako aj na monitorovanie zamestnávateľov. Poznamenáva však, že keďže inšpekcie práce patria do kompetencie štátov, mali by sa v súlade s mandátom Európskeho orgánu práce posilniť nástroje na podávanie správ a monitorovanie, ktoré možno vytvoriť na úrovni EÚ (7). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV sa domnieva, že by sa mal dosiahnuť ďalší pokrok v ochrane migrujúcich pracovníkov, ktorí využívajú mechanizmus podávania sťažností inšpektorátu práce. Bez mechanizmov, ktoré by zabránili tomu, aby sa sťažnosti pracovníkov využívali na účely kontroly migrácie, existuje riziko, že zamestnávatelia budú trestať tých, ktorí nahlásia vykorisťovateľské pracovné podmienky, a že to bude mať negatívne dôsledky na ich štatút pobytu. V tejto súvislosti je potrebné ďalej rozvíjať a lepšie presadzovať opatrenia na boj proti pracovnému vykorisťovaniu. |
| --- | --- |

5.5.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Okruh talentov EÚ bude predstavovať celoúnijnú skupinu uchádzačov z krajín mimo EÚ, ktorí budú vybraní na základe úrovne špecifických zručností, kritérií a požiadaviek z hľadiska migrácie, pričom ich osvedčenia sa najprv preveria. Bude to prvá celoúnijná platforma a pomôcka, ktorá pomôže zosúladiť dopyt s ponukou na tento účel. [COM(2022) 657 final].

1

(2)  [COM(2022) 650] final.

2

(3)  [COM(2022) 655] final.

3

(4)  [COM(2022) 657] final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sk&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9723.

5

(6)  General principles and operational guidelines for fair recruitment and definition of recruitment fees and related costs.

6

General principles and operational guidelines for fair recruitment and definition of recruitment fees and related costs

(7)  https://www.ela.europa.eu/en/what-we-do.

7

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/143

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane osôb zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými alebo zneužívajúcimi súdnymi konaniami („strategickým žalobám proti verejnej účasti“)

[COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD]

(2023/C 75/20)

| Spravodajca: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Christian MOOS |

Spravodajca:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Spoluspravodajca:

Christian MOOS

| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| --- | --- |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 29. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 143/2/6 |

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

29. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

143/2/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta iniciatívu Komisie ako krok vpred v boji proti postupom umlčovania, ktorých počet v Európe od roku 2015 rastie (1). Boj proti strategickým žalobám proti verejnej účasti (ďalej len „SLAPP“), konaniam začatým vo vzťahu k verejnej účasti, ktoré sú úplne alebo čiastočne neopodstatnené a ktorých hlavným zámerom je zabrániť verejnej účasti alebo ju obmedziť či sankcionovať, je kľúčom k budovaniu informovanej občianskej spoločnosti a transparentnosti vo verejnom živote. Keďže prípady SLAPP otvárajú aj účastníci konania z krajín mimo EÚ, opatrenia proti strategickým žalobám proti verejnej účasti prispievajú k ochrane európskej demokracie pred vonkajšími hrozbami. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V konaniach o SLAPP často dochádza k výraznej nerovnováhe síl – žalobcovia disponujú väčšími finančnými alebo inštitucionálnymi zdrojmi, vďaka čomu je pre nich začatie konania relatívne jednoduché. V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť, aby žalovaní mali k dispozícii správne nástroje na obranu v tomto momentálne nerovnom boji. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je potrebné zdôrazniť, že SLAPP predstavujú zneužitie zákona a v demokratických štátoch, ktoré sa riadia zásadami právneho štátu, ich nemožno akceptovať. Novinári, najmä nezávislí novinári, sú voči tejto hrozbe najzraniteľnejší, no problém sa môže týkať aj všetkých ostatných účastníkov verejnej diskusie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dôležité je tiež oddeliť SLAPP od ochrany osobných práv a možnosti brániť svoje dobré meno v prípadoch ohovárania. SLAPP sa týkajú správania, ktoré je neopodstatnené a zamerané na potlačenie verejnej diskusie a umlčanie jej účastníkov. Protinávrhy k SLAPP teda neohrozujú výkon práva na súd a nechránia tých, ktorí šíria nepravdivý alebo hanlivý obsah. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta navrhované mechanizmy, ale v priebehu legislatívnej činnosti by bolo vhodné zvážiť rozšírenie zoznamu. Spomedzi návrhov možno poukázať na zavedenie prejudiciálneho konania, ktorým sa ukončí konanie, o ktorom sa zistilo, že nespĺňa podmienky, spojenie vecí na žiadosť žalovaného v jeho určenej jurisdikcii, stanovenie lehoty na konanie, zavedenie zrýchleného konania alebo vylúčenie možnosti, aby žalobu financovala iná osoba ako žalobca. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Okrem vykonania nového právneho predpisu, čo s celým legislatívnym procesom môže trvať niekoľko rokov, by bolo vhodné preskúmať vnútroštátne práve predpisy s cieľom identifikovať mechanizmy, ktoré by v súčasnosti mohli slúžiť na boj proti SLAPP. Zistenie dôvodov, prečo sa existujúce mechanizmy nevyužívajú efektívne, môže pomôcť poskytnúť lepšiu ochranu účastníkom verejnej diskusie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dôležitou otázkou je aj monitorovanie SLAPP a účinnosti zavádzaných riešení. Malo by sa zvážiť, kto by mal vykonávať takéto posúdenia, najmä so zreteľom na to, že strategické žaloby proti verejnej účasti môžu podávať aj verejné inštitúcie. Delegovaním tejto právomoci na členské štáty sa teda nemusia v dostatočnom rozsahu dosiahnuť zamýšľané ciele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V snahe zaistiť čo najefektívnejšie dosiahnutie cieľa smernice by sa zároveň malo jej uplatňovanie zhodnotiť v čo najkratšom čase. Podľa názoru EHSV by bolo vhodnejšie kratšie obdobie, než je päťročné obdobie, ktoré sa navrhuje v súčasnosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vzhľadom na uplatňovanie plánovanej smernice len na cezhraničné konania je tiež dôležité snažiť sa o to, aby jednotlivé členské štáty zaviedli podobné iniciatívy pre vnútroštátne konania. Obmedzenie na cezhraničné konania poskytne ochranu len vybraným účastníkom verejnej diskusie, pričom sa ignorujú najmä miestni novinári, aktivisti či oznamovatelia. Komplexné opatrenia proti SLAPP si vyžadujú jednotný prístup v cezhraničných aj vo vnútroštátnych prípadoch. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Bolo by tiež potrebné vyzvať členské štáty, aby čo najskôr prehodnotili svoje vnútroštátne právne predpisy s cieľom dekriminalizovať ohováranie. Každé konanie týkajúce sa osobnostných práv by malo mať občianskoprávnu povahu. Prípadná trestná zodpovednosť vedie k situácii, keď sa účastníci verejnej diskusie môžu väčšmi báť prezentovať svoje názory alebo odsúdiť protiprávne konanie. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že okrem právnych predpisov je mimoriadne dôležité zaviesť vhodné vzdelávacie opatrenia a odbornú prípravu pre právnikov (najmä sudcov a právnych zástupcov účastníka konania), ako aj pre účastníkov verejnej diskusie – novinárov, sociálnych aktivistov, obhajcov ľudských práv, oznamovateľov či bežných občanov. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Sloboda prejavu, ako aj z nej vyplývajúca sloboda médií patria medzi základné hodnoty, ktoré by mali demokratické štáty v rámci právneho štátu garantovať. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Právo na slobodu prejavu, ako sa stanovuje v článku 11 Charty základných práv Európskej únie, zahŕňa slobodu zastávať názory a deliť sa o informácie a myšlienky bez zasahovania orgánov verejnej moci a bez ohľadu na hranice. Zároveň sa zdôrazňuje rešpektovanie slobody a plurality médií. Podobné záruky sú obsiahnuté aj v mnohých ďalších právnych predpisoch, ako sú Všeobecná deklarácia ľudských práv, Európsky dohovor o ľudských právach, smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 (2) o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (smernica o oznamovateľoch), a právne akty prijaté jednotlivými členskými štátmi, čo ukazuje ich univerzálny charakter a dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Za niekoľko posledných desaťročí vývoj technológií výrazne zmenil formu verejnej diskusie. Až donedávna boli hlavnými médiami na vedenie tejto diskusie televízia, rozhlas a tlač, ktoré zakladali najmä profesionálni novinári a oznamovatelia. V súčasnosti prevzali významnú úlohu online médiá, ktoré umožňujú komukoľvek prezentovať svoje názory a adresovať ich širokému publiku, a to aj anonymne. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V kontexte rozvoja médií a technologických zmien je kľúčové zaviesť mechanizmy, ktoré zabezpečia skutočnú ochranu slobody prejavu pre všetkých účastníkov verejnej diskusie, nielen pre profesionálnych novinárov, ale aj environmentálnych (3) a spoločenských aktivistov, obhajcov ľudských práv, mimovládne organizácie, oznamovateľov v širšom zmysle (4), angažovaných občanov, odborové zväzy a všetkých ostatných jednotlivcov a organizácie, ktoré sa verejne vyjadrujú k spoločensky významným otázkam. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Je dôležité zdôrazniť nielen význam slobody médií, ale aj potrebu zabezpečiť pluralitu médií. EHSV opakuje svoje závery o „zabezpečení slobody a rozmanitosti médií v Európe“ (5). Otvorená diskusia, ktorá nie je nijako obmedzovaná, je základom participatívnej spoločnosti, bez ktorej nemôže demokracia správne fungovať (6). Vylúčenie ktoréhokoľvek hlasu z verejnej diskusie môže viesť a v minulosti viedlo k sociálnemu napätiu a násiliu. Médiá netreba chápať zúžene ako špecializovanú skupinu subjektov, ktoré sa mediálnej činnosti venujú na profesionálnej báze, ale aj ako aktívnu účasť jednotlivcov, ktorí si vymieňajú názory alebo sprístupňujú svoje postoje bez ohľadu na ich zdroj: internet, fóra, blogy alebo podcasty. Je to dôležité najmä v krajinách s verejnými médiami ovládanými vládnúcimi politickými stranami alebo v krajinách so súkromnými médiami ovládanými niekoľkými vlastníkmi, ktoré sa snažia prevládnuť nad posolstvom a obmedziť rozmanitosť verejných diskusií. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zmenšujúci sa občiansky priestor v EÚ oslabuje schopnosť organizácií občianskej spoločnosti zohrávať zásadnú úlohu pri fungovaní a ochrane demokracie a právneho štátu. SLAPP sú jedným z nástrojov, ktorý sa používa na umlčanie kritickej občianskej spoločnosti. EHSV víta uznesenie Európskeho parlamentu o opatreniach na boj proti zmenšujúcemu sa občianskemu priestoru (7) a navrhovanú smernicu považuje nielen za jedno z opatrení v súbore nástrojov EÚ, ale aj za rozhodujúci krok na ukončenie týchto praktík. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Väčšie možnosti zverejňovania vyhlásení, upozornení a zvýšený spoločenský aktivizmus umožňujú nielen rozšíriť verejnú diskusiu, ale aj prekonať spoločensky znepokojujúce javy odhaľovaním zneužívania moci štátnymi alebo súkromnými inštitúciami, a to vrátane korupcie alebo sprenevery verejných financií. EHSV poukazuje na to, že médiá (všeobecne vymedzené vrátane profesionálnych a amatérskych aktivít účastníkov verejných diskusií) ako „štvrtá zložka moci“ majú za úlohu nielen formovať mienku, ale aj monitorovať činnosť verejných orgánov a súkromných subjektov. Ochrana „štvrtej zložky moci“ je teda mimoriadne dôležitá na zabezpečenie demokratických noriem a právneho štátu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zneužívanie súdneho konania na potlačenie verejnej diskusie je v členských štátoch čoraz bežnejším javom. Vplyvní jednotlivci, inštitúcie a spoločnosti s rozsiahlymi finančnými a organizačnými zdrojmi využívajú svoje právomoci na umlčanie kritikov, pričom používajú inovatívne spôsoby, ako zneužívanie právnych predpisov všeobecného nariadenia o ochrane údajov, alebo požadujú od novinárov, aby prezradili svoje zdroje informácií, zatiaľ čo títo kritici vrátane jednotlivých novinárov a aktérov občianskej spoločnosti pôsobiacich ako oznamovatelia často nemajú finančné alebo organizačné zdroje, aby sa mohli brániť proti neoprávneným súdnym sporom. Niektoré z fyzických a právnických osôb, ktoré používajú SLAPP proti občanom a aktérom občianskej spoločnosti v EÚ, pochádzajú z krajín mimo Únie. V časoch narastajúceho geopolitického napätia musí EÚ disponovať súborom opatrení na ochranu svojej demokracie pred vonkajšími hrozbami vrátane opatrení proti SLAPP. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Na konania o SLAPP sa nevzťahuje právo na súd. Ich cieľom nie je presadiť práva žalobcu, ale zastrašiť a oslabiť opozíciu a vyčerpať zdroje žalovaného. Žaloby sú často podávané bezdôvodne, opakovane a ich skutočným účinkom je zastrašovanie a umlčanie žalovanej organizácie, jednotlivcov alebo dokonca ich príbuzných vo verejnej diskusii a odrádzanie od ďalšej činnosti. Dôsledkom toho, že sa nedarí čeliť takýmto odrádzajúcim účinkom na činnosť, môže byť vznik monopolizácie alebo oligopolizácie médií, čo je nezlučiteľné s ideálmi demokratického právneho štátu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vzhľadom na kľúčovú úlohu médií, mimovládnych organizácií, iných subjektov a oznamovateľov, ktorí sa podieľajú na budovaní občianskej spoločnosti a konajú vo verejnom záujme, je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby boli primerane chránení v prípade porušenia alebo pokusu o porušenie slobody prejavu, najmä v situácii zjavnej nerovnováhy síl a zdrojov. To môže viesť k negatívnym účinkom v tom zmysle, že žalovaný odmietne pokračovať vo verejnej diskusii a naďalej odsudzovať akékoľvek zneužívanie, korupciu alebo porušovanie ľudských práv. Vysoké náklady na súdne spory, ešte zvýšené strategickým správaním s cieľom predĺžiť konania, predstavujú závažný problém pre tých, ktorí sú očividnými cieľmi SLAPP. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Strategické žaloby zamerané na potlačenie verejnej diskusie sú niekedy sprevádzané ďalšími trestuhodnými činnosťami, ako je zastrašovanie a obťažovanie žalovaného a vyhrážanie sa mu. Tieto žaloby sú tiež ničivé pre občiansku spoločnosť a verejný záujem a mali by sa stretnúť s tvrdou a okamžitou reakciou bez ohľadu na finančné zdroje alebo výsady zúčastnených aktérov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Zároveň nemôžeme prehliadať problém nepravdivých informácií alebo zjavných nenávistných prejavov, ktoré by sa mali preveriť a v prípade, že ide o porušenia práv, odstrániť z verejného priestoru. EHSV však požaduje prísne a správne využívanie existujúcich protokolov, ktoré vyplývajú z uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/29/EÚ (8), pretože súvisiace opatrenia nesmú viesť k obmedzeniu slobody prejavu v situácii, keď poskytované informácie a názory nepredstavujú falošné správy a nepodnecujú nenávisť (9). V každom prípade tieto praktiky nemôžu slúžiť ako ospravedlnenie obmedzenia práva na slobodu prejavu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV víta návrh Európskej komisie na smernicu o ochrane osôb zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými alebo zneužívajúcimi súdnymi konaniami (10) a odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/758 (11) týkajúce sa ochrany novinárov a obhajcov ľudských práv zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými a zneužívajúcimi súdnymi konaniami. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV vyzýva Európsky parlament a Radu, aby bezodkladne prijali smernicu, keďže je naliehavo potrebné vykonať opatrenia na ochranu novinárov, aktérov občianskej spoločnosti a iných osôb zapojených do verejnej účasti. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EHSV víta rozhodnutie írskej vlády zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní navrhovanej smernice. V súlade s článkom 3 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Írsko môže rozhodnúť oznámiť svoj zámer zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tejto smernice. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Okrem odporúčaní Komisie uvedených v nariadení o SLAPP nabáda EHSV vládu Dánskeho kráľovstva, aby prijala vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa zabezpečí rovnaká úroveň ochrany osôb zapojených do verejnej účasti proti strategickým žalobám, aká sa poskytuje v navrhovanej smernici. V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastní na prijatí tejto smernice, nebude ňou viazané ani nebude podliehať jej uplatňovaniu. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Prijaté opatrenia nesmú podľa názoru EHSV neprimerane obmedzovať právo na spravodlivosť a mali by sa využívať len v prípadoch zneužitia a nesprávneho použitia. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Podľa názoru EHSV by právne opatrenia brániace využívaniu neopodstatnených a zneužívajúcich súdnych konaní mali byť doplnené o vzdelávacie opatrenia a sieť organizácií poskytujúcich právnu podporu osobám a inštitúciám, proti ktorým sú takéto žaloby podávané. Najmä odborníci v oblasti práva – sudcovia aj právnici pôsobiaci ako obhajcovia v konaniach – potrebujú vzhľadom na svoju dôležitú úlohu primeranú odbornú prípravu, pretože ich rozhodnutia a kroky sú kľúčové pre dosiahnutie cieľa a zaručujú slobodu prejavu. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Šírenie negatívneho javu strategických žalôb zameraných na potlačenie verejnej diskusie (SLAPP) je vážnym problémom. Veľký význam majú preto opatrenia prijaté Európskou komisiou a Európskym parlamentom na boj proti tomuto javu, pretože sú nevyhnutné na poskytnutie primeranej ochrany účastníkom verejných diskusií, v prípade ktorých bolo zneužité právo na súdne konanie s cieľom vytvoriť odstrašujúci účinok, ktorý umlčí žalovaných a odradí ich od pokračovania v činnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ochrana pred SLAPP by sa mala poskytovať všetkým účastníkom verejnej diskusie bez ohľadu na to, či majú SLAPP domáci alebo cezhraničný charakter. EHSV súhlasí s tým, že súdne spory začaté v jurisdikcii jedného členského štátu proti osobe s bydliskom na území iného členského štátu sú pre žalovaného zvyčajne zložitejšie a nákladnejšie. Rovnaký problém sa však môže týkať aj žaloby v inom meste alebo použitia procesných taktík, aby sa konanie v tej istej krajine predĺžilo a predražilo. Obmedzenie regulácie len na prípady s cezhraničnými účinkami môže viesť k neopodstatneným rozdielom v právach jednotlivcov a organizácií, ktorých konanie má miestny vplyv, a teda zvyčajne zahŕňa obmedzené finančné, personálne a organizačné zdroje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aby smernica riadne fungovala, je nevyhnutné vymedziť vhodný a jednoznačný právny základ pre opatrenie, ktoré sa má prijať. Je potrebné poznamenať, že hlavným účelom mechanizmov proti SLAPP nie je zabezpečiť riadny priebeh konania (ktoré môže prebiehať riadne v súlade s vnútroštátnymi postupmi), ale chrániť práva žalovaných, ktorí nemusia mať primerané právne a finančné prostriedky. EHSV zastáva názor, že žalovaným, ktorí sú zvyčajne v slabšom postavení ako žalobcovia, by sa mali poskytnúť mechanizmy, ktoré im umožnia brániť sa v prípade neopodstatnených nárokov predstavujúcim zneužitie práva na súd. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV poukazuje na to, že zavedenie cezhraničnej podmienky si vyžaduje preskúmať v jednotlivých prípadoch: 1. či majú obaja účastníci konania bydlisko alebo sídlo v druhom členskom štáte; 2. či je účasť na verejnej diskusii o záležitosti verejného záujmu relevantná pre viac ako jeden štát alebo 3. či navrhovateľ alebo spriaznené subjekty začali súbežné alebo predchádzajúce súdne konanie proti tým istým alebo spriazneným žalovaným v inom členskom štáte. Najmä druhá podmienka môže viesť k svojvoľnému posúdeniu a obmedzeniu ochrany poskytovanej žalovanému. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV súhlasí s názorom, že ochrana pred SLAPP by sa nemala zameriavať len na občianske veci. Osobitná pozornosť by sa mala venovať stanoviskám medzinárodných organizácií (Výbor OSN pre ľudské práva, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Rada Európy) k odstráneniu ohovárania z trestného práva. Opatrenia, ktoré boli doteraz prijaté, nepriniesli očakávané výsledky, pretože v niektorých členských štátoch je ohováranie stále trestným činom, ktorý sa trestá pokutou aj odňatím slobody. Nie je možné slobodne sa zúčastňovať na verejnej diskusii, ak hrozí trestné stíhanie. EHSV odporúča prijať efektívne a účinné opatrenia na zabezpečenie toho, aby členské štáty odstránili trestný čin ohovárania ako pozostatok hanebnej minulosti, ktorý ohrozuje slobodu slova a prejavu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Trestné sankcie, bez ohľadu na ich konečné uplatnenie, majú odstrašujúci účel. Je dokonca pravdepodobnejšie, že verejnú diskusiu obmedzia viac než v prípade občianskoprávneho konania. Upustenie od ochrany podľa trestnoprávneho režimu môže viesť k zámernému posunu od občianskoprávnych žalôb k trestným konaniam, ak chýba dodatočná ochrana pre žalovaného v druhom prípade. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV poukazuje na to, že SLAPP môžu podať nielen súkromné subjekty alebo inštitúcie, ale aj štátne orgány, napríklad prokuratúra, a preto sa rozsah pôsobnosti smernice musí vzťahovať na všetky tieto inštitúcie. EHSV žiada, aby sa aj v takýchto prípadoch zabezpečila primeraná ochrana fyzických a právnických osôb zapojených do verejnej diskusie a ich zdrojov. V tejto súvislosti by sa malo náležite zohľadniť monitorovanie SLAPP. Delegovanie tejto úlohy na členské štáty, keď v konaní o SLAPP môžu byť žalobcami aj orgány verejnej moci, vyvoláva legitímne otázky. Malo by sa zvážiť zapojenie nezávislých organizácií do týchto činností alebo zavedenie monitorovacieho postupu na nadnárodnej úrovni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Je dôležité, aby medzi osoby, ktoré sú ohrozené SLAPP, neboli zahrnutí iba novinári alebo obhajcovia ľudských práv, hoci tieto profesie by sa mali považovať za obzvlášť zraniteľné voči takýmto konaniam. Cieľová skupina by mala byť vymedzená funkčne (na základe vykonávaných činností), a nie podľa vzdelania alebo povolania. Takýmto spôsobom je možné chrániť nielen ľudí, ktorí nie sú priamo zapojení do činností médií, ale v širšom kontexte napríklad aj angažovaných občanov, ktorí poukazujú na zneužívanie vo svojich miestnych komunitách, alebo iné typy oznamovateľov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Procesné záruky navrhované v návrhu smernice – záruky, rýchle zamietnutie zjavne neopodstatnených nárokov v súdnom konaní, nápravné opatrenia proti zneužívajúcim súdnym konaniam, ochrana proti rozsudkom vydaným v tretích krajinách – sú vítané. Treba však zvážiť možnosť zavedenia ďalších opatrení, ktoré by doplnili a uľahčili prácu súdnictva, napríklad uľahčenie alebo nariadenie spojenia rôznych žalôb proti tomu istému žalovanému v prípade žalôb podaných tými istými alebo spriaznenými žalobcami. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Podľa názoru EHSV by bolo tiež užitočné zaviesť určitý stupeň automatizácie vo forme „prejudiciálneho rozhodnutia“, v ktorom sa súdne prípady posúdia ako nevyhovujúce, ak zjavne nespĺňajú kritériá SLAPP. To by dokonca umožnilo nezačať súdne konanie v zjavných prípadoch. Znížili by sa tým náklady (nielen súkromné, ale aj verejné) a obmedzil by sa počet prípadov, v ktorých by sa mohlo pokročiť. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Za zváženie stoja aj ďalšie riešenia založené na existujúcich mechanizmoch, napríklad:






  — | spojenie vecí na žiadosť žalovaného v jeho určenej jurisdikcii, |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

spojenie vecí na žiadosť žalovaného v jeho určenej jurisdikcii,

| — | stanovenie lehoty konania alebo zavedenie zrýchleného konania (v súlade s volebnými spormi), |
| --- | --- |

—

stanovenie lehoty konania alebo zavedenie zrýchleného konania (v súlade s volebnými spormi),

| — | vylúčenie možnosti, aby žalobu financovala iná osoba ako žalobca (financovanie treťou stranou). |
| --- | --- |

—

vylúčenie možnosti, aby žalobu financovala iná osoba ako žalobca (financovanie treťou stranou).

| 3.12. | EHSV vzhľadom na rastúci počet strategických žalôb proti verejnej účasti odporúča, aby členské štáty dočasne uplatňovali nové pravidlá proti SLAPP obsiahnuté v smernici na konania, ktoré budú v štádiu riešenia alebo budú predložené, keď nové pravidlá nadobudnú účinnosť. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Zároveň je potrebné preskúmať vnútroštátne právne predpisy o súčasných opatreniach na boj proti SLAPP. Účinnosť zavedených mechanizmov môže umožniť zlepšenie plánovaných opatrení a skutočne poskytnúť ochranu ohrozeným osobám. Ak už vo vnútroštátnych právnych predpisoch existujú nástroje, ktoré by mohli aspoň čiastočne riešiť daný problém, bolo by potrebné identifikovať dôvody, prečo sa primerane neuplatňujú. Takáto analýza by mohla na jednej strane, bez ohľadu na plánovanú smernicu, zlepšiť situáciu účastníkov spoločenskej diskusie, ktorí sú ohrození SLAPP, a mohla by byť zaujímavou štúdiou pri tvorbe a vykonávaní nových právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Keďže navrhovaná smernica (EÚ) 2022/758 sa nevzťahuje na vnútroštátne prípady, EHSV víta odporúčanie Komisie o ochrane novinárov a obhajcov ľudských práv zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými alebo zneužívajúcimi súdnymi konaniami a naliehavo vyzýva členské štáty, aby poskytli rovnakú úroveň ochrany, aká je stanovená v navrhovanej smernici. Činnosti EÚ by sa však nemali obmedzovať len na odporúčania, ale od členských štátov by sa malo vyžadovať, aby harmonizovali svoje právne predpisy v tejto oblasti s cieľom zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany proti SLAPP vo všetkých členských štátoch. Platí to najmä pre právne vymedzenia a rozsah ochrany v prípade SLAPP, aby sa predišlo rozdielnym výkladom a rôznym úrovniam ochrany v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV vzhľadom na dynamiku problému strategických žalôb zameraných na potlačenie verejnej diskusie odporúča, aby sa uplatňovanie smernice preskúmalo po najviac troch rokoch namiesto súčasných piatich rokov. Členské štáty by preto mali Komisii poskytnúť informácie týkajúce sa uplatňovania smernice dva roky po jej transpozícii. Komisia by mala predložiť správu o uplatňovaní smernice rok po tom, t. j. tri roky po jej transpozícii. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV vyzýva Komisiu, aby pri príprave preskúmania viedla konzultácie s novinármi a všetkými zainteresovanými stranami, sociálnymi partnermi a s organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom doplniť informácie poskytnuté členskými štátmi o nezávislé hodnotenia uplatňovania smernice. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Je nevyhnutné zaviesť vzdelávacie opatrenia uvedené v odporúčaní Komisie (EÚ) 2022/758. Potrebná je najmä primeraná odborná príprava pre právnikov (sudcov aj právnikov pôsobiacich ako obhajcovia v konaní), ako aj všeobecnejšie vzdelávacie činnosti zamerané na širokú verejnosť členských štátov. Každý člen tejto verejnosti sa totiž môže stať účastníkom verejnej diskusie, ktorému hrozí SLAPP. V týchto vzdelávacích opatreniach by sa mala venovať dostatočná pozornosť SLAPP s nadnárodným rozmerom, na ktoré sa vzťahuje navrhovaná smernica. Okrem toho by sa na doplnenie a posilnenie smernice mali vo všetkých členských štátoch organizovať všeobecné kampane zamerané na šírenie a podporu práv a slobôd prejavu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Dôležitým prvkom systému boja proti strategickým žalobám zameraným na potlačenie verejnej diskusie by malo byť aj poskytovanie bezplatnej právnej pomoci ohrozeným jednotlivcom a organizáciám. EHSV podporuje zriaďovanie a rozvoj právnych poradní na univerzitách a zo strany združení právnikov, ako aj iných subjektov, ktoré môžu poskytnúť takúto pomoc. Musí sa však zabezpečiť, aby boli orgány odporúčané členskými štátmi na vykonávanie týchto činností dôveryhodné, nezávislé a profesionálne a aby ich činnosti podliehali primeranému nezávislému overovaniu orgánmi dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

3.18.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Správa CASE (https://www.the-case.eu/slapps-in-europe)

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).

2

(3)  NAT/824 – Informačná správa Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ochrana životného prostredia ako nevyhnutný predpoklad dodržiavania základných práv.

3

Ochrana životného prostredia ako nevyhnutný predpoklad dodržiavania základných práv

(4)  SOC/593 – Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Lepšia ochrana oznamovateľov na úrovni EÚ (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 155).

4

Lepšia ochrana oznamovateľov na úrovni EÚ

(5)  SOC/635 – Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe (stanovisko z vlastnej iniciatívy), EHSV 2021/01539 (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 9).

5

Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe

(6)  REX/545 – Informačná správa Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Podpora nezávislého mediálneho sektora v Bielorusku

6

Podpora nezávislého mediálneho sektora v Bielorusku

(7)  Uznesenie Európskeho parlamentu o zmenšujúcom sa priestore pre občiansku spoločnosť v Európe – [2021/2103(INI)] (Ú. v. EÚ C 347, 9.9.2022, s. 2).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/29/EÚ z 25. októbra 2012, ktorou sa stanovujú minimálne normy v oblasti práv, podpory a ochrany obetí trestných činov a ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2001/220/SVV (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 57).

8

(9)  SOC/712 – Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Inkluzívnejšia Európa s vyššou mierou ochrany: rozšírenie zoznamu trestných činov v EÚ o nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti, (EHSV 2022/00299) (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 83).

9

Inkluzívnejšia Európa s vyššou mierou ochrany: rozšírenie zoznamu trestných činov v EÚ o nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti

(10)  COM(2022) 177 final.

10

(11)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/758 z 27. apríla 2022 týkajúce sa ochrany novinárov a obhajcov ľudských práv pred zjavne neopodstatnenými a zneužívajúcimi súdnymi konaniami proti verejnej účasti („strategickými žalobami proti verejnej účasti“) (Ú. v. EÚ L 138, 17.5.2022, s. 30).

11

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/150

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009 a (EÚ) 2017/2226, nariadenia Rady (ES) č. 1683/95, (ES) č. 333/2002, (ES) č. 693/2003 a (ES) č. 694/2003 a Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, pokiaľ ide o digitalizáciu konania o udelení víza

[COM(2022) 658 final]

(2023/C 75/21)

| Spravodajca: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ionuț SIBIAN

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 29. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 187/0/0 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

29. 9. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

187/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV rozhodne podporuje iniciatívu zaviesť plne digitálne konanie o udelení víza. Dostupné, rýchle a spoľahlivé digitálne víza a vo všeobecnosti menej byrokratický prisťahovalecký systém by výrazne znížili administratívnu záťaž spojenú s prisťahovalectvom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta digitalizačnú iniciatívu, keďže je v súlade so všeobecným prístupom EÚ podporovať modernizáciu a digitalizáciu verejných služieb a s oznámením Komisie Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje súčasný návrh za príležitosť účinne zlepšiť postup podávania žiadostí o vízum, čím by sa znížili náklady a záťaž pre členské štáty, ako aj pre žiadateľov, zabezpečila by sa právna istota a zároveň by sa zlepšila bezpečnosť schengenského priestoru. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta skutočnosť, že navrhovanou digitalizáciou postupu podávania žiadostí sa minimalizuje obmedzenie mobility štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o vízum (pretože už nebudú musieť predkladať svoj cestovný doklad osobne). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pri digitalizácii konania o udelení víza sa musí zabrániť akejkoľvek (neúmyselnej) diskriminácii: musia sa rešpektovať práva osôb so zdravotným postihnutím a osôb, ktoré nie sú počítačovo/digitálne gramotné alebo nemajú prístup na internet. Digitalizácia postupu udeľovania víz musí spĺňať požiadavky na prístupnosť stanovené v európskej smernici o prístupnosti webových sídel (1) a v Európskom akte o prístupnosti (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV dôrazne odporúča, aby IT riešenia používané v platforme EÚ na podávanie žiadostí poskytovali nástroje/prostriedky na ochranu práv dieťaťa a predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Platforma EÚ na digitálne podávanie žiadostí o vízum by mala byť plne prepojená s vnútroštátnymi vízovými systémami spravovanými jednotlivými členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že by malo existovať jednotné „digitálne veľvyslanectvo EÚ“ na úrovni EÚ, ktoré by stanovovalo harmonizované požiadavky na sprievodné doklady na úrovni EÚ a poskytovalo informácie a usmernenia týkajúce sa postupu podávania žiadostí pre cestujúcich. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že digitalizáciou konania o udelení víza sa zvýši atraktívnosť a stimuluje cestovanie do EÚ ako cieľovej destinácie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV uznáva, že digitalizácia postupu udeľovania víz by mohla mať pozitívny vplyv na životné prostredie a že centralizovaná platforma na podávanie žiadostí je energeticky efektívnym riešením. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby sa Komisia pevne zaviazala spolupracovať s vládami tretích krajín, veľvyslanectvami/konzulátmi členských štátov a organizovanou občianskou spoločnosťou s cieľom informovať žiadateľov, pripraviť ich a pomáhať im počas celého konania o udelení víza. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

2.1.   Kontext stanoviska vrátane príslušného legislatívneho návrhu

| 2.1.1. | Myšlienka digitalizovaného schengenského víza pochádza z roku 2018. V tom roku Európska komisia navrhla zmenu vízového kódexu a zdôraznila, že digitálne víza sú z dlhodobého hľadiska cestou vpred. Európsky parlament a Rada potom v roku 2019 začali s revíziou európskeho vízového kódexu. Uviedli, že cieľom je v plnej miere využiť najnovší právny a technologický vývoj na vypracovanie spoločného riešenia, ktoré umožní podávanie žiadostí o schengenské víza online. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | V roku 2020 spôsobila pandémia COVID-19 celosvetové spomalenie udeľovania schengenských víz z dôvodu ťažkostí s prijímaním žiadostí na veľvyslanectvách a konzulátoch. To viedlo k novým výzvam členských štátov na digitalizáciu konania. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Európska komisia vo svojom pracovnom programe na rok 2021 oznámila legislatívny návrh o digitalizácii konania o udelení víza, ktorý bol naplánovaný na štvrtý štvrťrok 2021. V Novom pakte o migrácii a azyle predloženom v septembri 2020 sa stanovuje cieľ úplne digitalizovať konanie o udelení víza do roku 2025, čo bude znamenať prechod na digitálne vízum a možnosť podávať žiadosti o vízum online. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Komisia predložila 27. apríla 2022 návrh o digitalizácii víz EÚ. Cieľom návrhu je:






  — | zmodernizovať, zjednodušiť a harmonizovať postup podávania žiadostí o vízum digitalizáciou konania o udelení víza, a |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

—

zmodernizovať, zjednodušiť a harmonizovať postup podávania žiadostí o vízum digitalizáciou konania o udelení víza, a

| — | znížiť riziká podvodu (s osobnými údajmi) a falšovania a uľahčiť proces overovania na hranici pomocou digitalizácie. |
| --- | --- |

—

znížiť riziká podvodu (s osobnými údajmi) a falšovania a uľahčiť proces overovania na hranici pomocou digitalizácie.

| 2.1.5. | Návrhom sa zriaďuje jednotná online platforma a systém bude mať tieto výhody:






  — | žiadatelia o vízum budú mať možnosť podať žiadosť o vízum online vrátane zaplatenia vízového poplatku prostredníctvom jednotnej platformy EÚ bez ohľadu na krajinu schengenského priestoru, ktorú chcú navštíviť, |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

—

žiadatelia o vízum budú mať možnosť podať žiadosť o vízum online vrátane zaplatenia vízového poplatku prostredníctvom jednotnej platformy EÚ bez ohľadu na krajinu schengenského priestoru, ktorú chcú navštíviť,

| — | platforma automaticky určí krajinu schengenského priestoru, ktorá je zodpovedná za preskúmanie žiadosti, predovšetkým v prípadoch, keď žiadateľ plánuje navštíviť viacero krajín schengenského priestoru, |
| --- | --- |

—

platforma automaticky určí krajinu schengenského priestoru, ktorá je zodpovedná za preskúmanie žiadosti, predovšetkým v prípadoch, keď žiadateľ plánuje navštíviť viacero krajín schengenského priestoru,

| — | platforma poskytne žiadateľom aktuálne informácie o schengenských krátkodobých vízach, ako aj všetky potrebné informácie o požiadavkách a postupoch (ako sú sprievodné doklady, vízový poplatok a či je nutné naplánovať si stretnutie na odobratie biometrických údajov), |
| --- | --- |

—

platforma poskytne žiadateľom aktuálne informácie o schengenských krátkodobých vízach, ako aj všetky potrebné informácie o požiadavkách a postupoch (ako sú sprievodné doklady, vízový poplatok a či je nutné naplánovať si stretnutie na odobratie biometrických údajov),

| — | osobná prítomnosť na konzulárnom úrade by bola povinná len pre žiadateľov, ktorí podávajú žiadosť prvýkrát, v prípade zberu biometrických identifikátorov, pre žiadateľov, ktorých biometrické údaje už nie sú platné, a pre tých, ktorí získali nový cestovný doklad, |
| --- | --- |

—

osobná prítomnosť na konzulárnom úrade by bola povinná len pre žiadateľov, ktorí podávajú žiadosť prvýkrát, v prípade zberu biometrických identifikátorov, pre žiadateľov, ktorých biometrické údaje už nie sú platné, a pre tých, ktorí získali nový cestovný doklad,

| — | vízum bude obsahovať najmodernejšie bezpečnostné prvky, ktoré budú bezpečnejšie ako súčasná vízová nálepka. |
| --- | --- |

—

vízum bude obsahovať najmodernejšie bezpečnostné prvky, ktoré budú bezpečnejšie ako súčasná vízová nálepka.

| 2.1.6. | V navrhovanom nariadení sa zdôrazňuje, že nový systém zabezpečí ochranu základných práv za každých okolností. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Za technický vývoj a prevádzkové riadenie platformy EÚ na podávanie žiadostí a jej komponentov, keďže sú súčasťou systému VIS, bude zodpovedná Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA). |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Všetci zahraniční občania, ktorí potrebujú vízum do ktorejkoľvek z 26 krajín schengenského priestoru, budú môcť využívať platformu na podávanie digitálnych žiadostí o schengenské vízum, hneď ako bude zavedená. Platforma sa nebude uplatňovať na zvyšných päť krajín EÚ, ktoré nepatria do schengenského priestoru, pretože ešte nemajú právomoc vydávať schengenské víza. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Od cestujúcich z krajín, ktoré sú oslobodené od vízovej povinnosti pre schengenský priestor, sa nebude vyžadovať používanie platformy. Namiesto toho sa od týchto cestujúcich bude vyžadovať, aby predložili žiadosť o povolenie ETIAS na cestu do Európy od novembra 2023 (3). |
| --- | --- |

2.1.9.

2.2.   Všeobecné pripomienky

| 2.2.1. | EHSV rozhodne podporuje iniciatívu zaviesť plne digitálny vízový systém. Dostupné, rýchle a spoľahlivé digitálne víza a vo všeobecnosti menej papierový prisťahovalecký systém by výrazne znížili administratívnu záťaž spojenú s prisťahovalectvom. Správa, spracovanie a archivácia (ako aj ničenie) papierových dokumentov je pre konzulárne úrady zdĺhavý a nákladný proces a členské štáty, ako aj štátni príslušníci tretích krajín, ktorí žiadajú o víza, by mali veľký prospech z digitalizácie konania o udelení víza. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Navrhovaný online systém musí byť navrhnutý tak, aby bol rýchly, používateľsky ústretový, bezpečný (poskytnutie dostatočných záruk, že vložené údaje sú bezpečné) a predvídateľný (v súlade so zásadou právnej istoty). Systém musí fungovať spoľahlivo a žiadatelia musia mať možnosť počítať s tým, že vybavenie online postupu podávania žiadostí nebude trvať dlhšie ako niekoľko dní. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Harmonizácia a zjednotenie konaní o udelení víz v rámci schengenského priestoru pomôže predchádzať tzv. visa shoppingu zo strany žiadateľov, ktorých môže lákať možnosť podania žiadosti v krajine schengenského priestoru, ktorá ponúka rýchlejšie a pohodlnejšie spracovanie žiadosti o vízum ako v krajine, ktorá je v skutočnosti ich cieľovou krajinou (napríklad visa shopping zo strany ruských občanov v prípade, ak sa nedosiahne všeobecná dohoda o pozastavení platnosti dohody EÚ o zjednodušení udeľovania víz. Digitalizáciou vízového postupu sa takisto znížia bezpečnostné riziká, ktoré predstavujú fyzické vízové nálepky, ktoré môžu byť stále predmetom pozmeňovania, podvodov a krádeže. Návrh je aj v súlade so všeobecným prístupom EÚ podporovať modernizáciu a digitalizáciu verejných služieb. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | EHSV považuje súčasný návrh za príležitosť účinne zlepšiť postup podávania žiadostí o vízum, čím by sa znížili náklady a záťaž pre členské štáty, ako aj pre žiadateľov, a to pri súčasnom posilnení bezpečnosti schengenského priestoru. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | EHSV víta skutočnosť, že navrhovanou digitalizáciou postupu podávania žiadostí sa minimalizuje obmedzenie mobility štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o víza. Keďže žiadateľ už nebude musieť na konzulárnom úrade/v centre pre podávanie žiadostí o vízum predkladať svoj cestovný doklad, žiadateľ môže počas vybavovania žiadosti o vízum voľne cestovať do zahraničia. EHSV sa domnieva, že to bude prospešné pre ľudí, ktorí v súvislosti so svojou prácou pravidelne cestujú (4), ako aj pre aktivistov a členov menšinových skupín (napr. LGBTIQ+, Rómovia), ktorým to v prípade potreby otvára viac možností nájsť si pre seba bezpečné miesto. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Platforma na digitálne podávanie žiadostí o vízum by mala byť plne prepojená s vnútroštátnymi vízovými systémami spravovanými jednotlivými členskými štátmi. Tým by sa zabezpečilo, že nový digitálny vízový systém vrátane samotného digitálneho víza bude od začiatku integrovaný do digitálnych vízových systémov členských štátov a navrhnutý tak, aby bol medzi členskými štátmi úplne interoperabilný. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Malo by však existovať jednotné „digitálne veľvyslanectvo EÚ“ na úrovni EÚ, ktoré by stanovovalo harmonizované požiadavky na sprievodné doklady na úrovni EÚ a poskytovalo informácie a usmernenia týkajúce sa postupu podávania žiadostí pre cestujúcich. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | EHSV podporuje myšlienku, že digitalizáciou konania o udelení víza sa zvýši atraktívnosť a stimuluje cestovanie do EÚ ako cieľovej destinácie. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | EHSV odporúča Komisii, aby bola sa pevne zaviazala spolupracovať s vládami a organizovanou občianskou spoločnosťou tretích krajín s cieľom informovať a pripravovať ich štátnych príslušníkov a pomáhať im v konaní o udelení víza. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Konkrétne pripomienky

| 2.3.1. | Digitalizáciou konania o udelení víza sa zníži závislosť členských štátov od externých poskytovateľov služieb, čím sa zníži riziko vystavenia osobných údajov tretím stranám. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Digitálne vízum sťaží falšovanie vízových nálepiek (keďže vízum nebude „fyzické“). Okrem toho by sa odstránili vysoké prevádzkové náklady, ktoré sa vynakladajú na vízové nálepky. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Jedna výhoda digitálnych víz by sa ukázala v prípade odcudzenia alebo straty cestovného dokladu, pretože nový cestovný doklad by bolo možné ľahko prepojiť s existujúcim vízom bez toho, aby bolo potrebné žiadať o nové vízum, ako je to v súčasnosti (v dôsledku fyzického prepojenia medzi vízovou nálepkou a cestovným dokladom). V navrhovanom novom systéme digitalizácie sú preto eliminované dodatočné náklady pre členské štáty, ktoré vznikajú vydaním nového víza, a dodatočné náklady pre žiadateľa. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Digitalizácia konania o udelení víza musí zabezpečiť splnenie konkrétnych potrieb a rešpektovať práva osôb so zdravotným postihnutím a umožniť im podať žiadosť bez diskriminácie, a to aj splnením požiadaviek na prístupnosť stanovených v európskej smernici o prístupnosti webových sídel (smernica o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií) a v Európskom akte o prístupnosti. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | EHSV dôrazne odporúča, aby IT riešenia používané v platforme EÚ na podávanie žiadostí poskytovali nástroje/prostriedky na ochranu práv dieťaťa a predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Digitalizácia nesmie byť synonymom pre automatizáciu a prosté využitie umelej inteligencie; preto sa počet zamestnancov nesmie zmenšiť len z dôvodu digitalizácie konania o udelení víza. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | Administratívni pracovníci zodpovední za vybavovanie víz takisto potrebujú primeranú odbornú prípravu, aby mohli využívať pozitívne vlastnosti digitalizácie konania a vyhýbali sa chybám. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | Veľvyslanectvám (konzulátom) členských štátov EÚ a občianskej spoločnosti je potrebné ponúknuť ďalšiu podporu na prekonanie možných problémov súvisiacich s prístupom na internet a počítačovou gramotnosťou pre žiadateľov v tretích krajinách, aby sa predišlo ich diskriminácii, pokiaľ ide o ich prístup k systému podávania žiadostí o vízum. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | EHSV sa domnieva, že digitalizácia konania o udelení víza by mohla mať pozitívny vplyv na životné prostredie z dôvodu obmedzeného používania a plytvania papierom v súvislosti so systémom podávania žiadostí o vízum a vydávaním vízovej nálepky, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že žiadatelia o víza už nemusia cestovať, aby požiadali o vízum, a aby si po ukončení procesu podávania žiadosti o vízum a preskúmaní vyzdvihli cestovné doklady. Hoci si EHSV uvedomuje, že digitalizácia (uchovávanie a správa údajov) si vyžaduje energiu, ktorá produkuje emisie CO2, domnieva sa, že centralizovaná platforma na podávanie žiadostí je energeticky efektívnejšie riešenie ako jedna platforma na podávanie žiadostí pre každý členský štát. |
| --- | --- |

2.3.9.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 70).

2

(3)  https://www.etiasvisa.com/etias-form-application

3

(4)  Napríklad zástupcovia podnikov, odborových zväzov alebo organizovanej občianskej spoločnosti.

4

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/154 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/154

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti pre látky ľudského pôvodu určené na humánne použitie a o zrušení smerníc 2002/98/ES a 2004/23/ES

[COM(2022) 338 final – 2022/0216 (COD)]

(2023/C 75/22)

| Hlavný spravodajca: | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Tymoteusz Adam ZYCH

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 12. 9. 2022
  Rada Európskej únie, 22. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 168 ods. 4 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 151/0/0 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 12. 9. 2022

Rada Európskej únie, 22. 7. 2022

Právny základ

článok 168 ods. 4 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

151/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje návrh Európskej komisie týkajúci sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti pre látky ľudského pôvodu určené na humánne použitie a o zrušení smerníc 2002/98/ES a 2004/23/ES (1) vzhľadom na jeho veľký význam pre ochranu verejného zdravia, blahobyt pacientov v krajinách Európskej únie a inovačný potenciál EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Je prospešné stanoviť spoločné základné normy kvality a bezpečnosti látok ľudského pôvodu v súlade so súčasným vývojom lekárskych poznatkov a EHSV súhlasí s tým, že je potrebné nové koherentné nariadenie v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje za vhodné vymedziť rozsah pôsobnosti nariadenia tak, aby sa v ňom zohľadnili nielen látky ľudského pôvodu, ktoré ešte nie sú regulované na európskej úrovni (napr. materské mlieko), ale aj akékoľvek látky ľudského pôvodu, ktoré by sa mohli používať v budúcnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor podporuje právne zmeny, ktoré pomôžu znížiť náklady inštitúcií EÚ, členských štátov a občanov EÚ, najmä odstránením zastaraných testov a systematických skríningových opatrení z právnych predpisov. Účinnosť ustanovení nariadenia by sa mala neustále monitorovať, pričom by sa mala zohľadniť potreba zachovať bezpečnosť a kvalitu látok ľudského pôvodu a dodržiavať normy vyplývajúce z Charty základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta zavedenie jednotných základných noriem na vedenie registrov subjektov zaobchádzajúcich s látkami ľudského pôvodu. Posilňuje ich vytvorenie platformy EÚ pre látky ľudského pôvodu, ktorá prispeje k zlepšeniu bezpečnosti verejného zdravia Únie prostredníctvom nepretržitej a rýchlej výmeny informácií. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor podporuje prijatie opatrení na posilnenie práv darcov látok ľudského pôvodu, čím sa odstraňujú existujúce regulačné deficity. EHSV zároveň zdôrazňuje, že potvrdenie zásady bezplatného darcovstva látok ľudského pôvodu v návrhu má zásadný význam, aby nedochádzalo k zneužívaniu, ako aj pre bezpečné získavanie týchto látok. Výbor poukazuje na to, že prísne dodržiavanie tejto zásady je požiadavkou vyplývajúcou z článku 3 ods. 2 písm. c) Charty základných práv EÚ, podľa ktorého sa v oblastiach medicíny a biológie musí rešpektovať „zákaz využívania ľudského tela a jeho častí ako takých na dosiahnutie zisku“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že osobitná pozornosť by sa mala venovať potrebe spoľahlivej a systematickej kontroly subjektov zaobchádzajúcich s látkami ľudského pôvodu, pokiaľ ide o bezpečnosť, kvalitu a spôsob ich získavania. Osobitný význam má nepretržité monitorovanie a kontrola správneho konania dovážajúcich subjektov zaobchádzajúcich s látkami ľudského pôvodu. Látky ľudského pôvodu dovážané z krajín mimo Európskej únie by mali spĺňať rovnaké normy kvality a bezpečnosti ako tie, ktoré sa získavajú v EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Úvod

| 2.1. | Predmetom tohto stanoviska je návrh Európskej komisie týkajúci sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti pre látky ľudského pôvodu určené na humánne použitie a o zrušení smerníc 2002/98/ES a 2004/23/ES (ďalej „nariadenie o látkach ľudského pôvodu“). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako sa uvádza v dôvodovej správe, nariadenie o látkach ľudského pôvodu poskytne tieto záruky a výhody: 1. zaistenie bezpečnosti a kvality pre pacientov liečených liečebnými postupmi s látkami ľudského pôvodu a ich plnú ochranu pred rizikami, spojenými s látkami ľudského pôvodu, ktorým sa dá predísť; 2. zaistenie bezpečnosti a kvality pre darcov látok ľudského pôvodu a pre deti narodené z darovaných vajíčok, spermií alebo embryí; 3. posilnenie a umožnenie harmonizácie postupov dohľadu medzi členskými štátmi; 4. uľahčenie vývoja bezpečných a účinných inovatívnych liečebných postupov s látkami ľudského pôvodu; ako aj 5. zlepšenie odolnosti tohto sektoru a zmiernenie rizika nedostatku látok. Navrhované riešenia reagujú na neúplnú ochranu pacientov a darcov krvi, tkanív, buniek a potomkov narodených z darovaných buniek alebo embryí pred rizikami, ktorým sa dá predísť. Boli zistené nedostatky v súvislosti so zastaranými technickými pravidlami, rozdielnymi prístupmi členských štátov k dohľadu, ktoré bránia cezhraničnej výmene krvi, tkanív a buniek, ako aj v súvislosti s ohrozením pacientov v dôsledku prerušenia dodávok krvi, tkanív a buniek a skutočnosťou, že sa nevyužíva plný potenciál krvi, tkanív a buniek, ktoré sa spracúvajú alebo používajú novými spôsobmi. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV si uvedomuje nové požiadavky spojené s rozvojom lekárskych vied, najmä biotechnológií, ktoré ponúkajú nové príležitosti na využívanie látok ľudského pôvodu v mnohých formách liečby pacientov v celej EÚ. EHSV zároveň konštatuje, že vzhľadom na vývoj nových liečebných postupov časť doteraz platných noriem prestala byť aktuálna. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV preto víta návrh nariadenia o látkach ľudského pôvodu, ktorý predložila Európska komisia. V navrhovanom nariadené sa totiž látky ľudského pôvodu pomenúvajú všeobecne ako „krv, tkanivá a bunky“. Ide o vhodný a prezieravý prístup, keďže existujúce právne predpisy o bezpečnosti a kvalite sa budú vzťahovať dokonca i na látky, o ktorých v súčasnosti nemáme žiadne znalosti a ktoré sa môžu v budúcnosti využívať terapeuticky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta zosúladenie právneho rámca so zásadou „finančnej neutrality“, ktorú odporúča Výbor Rady Európy pre bioetiku. Návrhom sa tiež harmonizuje súčasný právny rámec, a najmä sa posilňujú ustanovenia o ochrane a monitorovaní darcov a podávaní správ o genetických ochoreniach u potomstva z lekársky asistovanej reprodukcie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV považuje za vhodný a podporuje návrh prístupu založeného na jednotnom nariadení, ktoré sa bude uplatňovať vo všetkých členských štátoch. To priamo prispeje k zabezpečeniu dodržiavania noriem kvality a bezpečnosti látok ľudského pôvodu v krajinách EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV víta očakávané účinky nadobudnutia účinnosti nariadenia vrátane vymedzenia spoločných všeobecných noriem bezpečnosti a kvality a začlenenia všetkých látok ľudského pôvodu, ktoré v súčasnosti nie sú regulované, do rozsahu pôsobnosti nariadenia. Zároveň sa uľahčí výmena látok ľudského pôvodu medzi členskými štátmi; zavedú sa povinnosti s cieľom zabezpečiť opatrenia na pripravenosť na krízy na úrovni prevádzkovateľa a na vnútroštátnej úrovni, ako aj povinnosti týkajúce sa monitorovania dodávok; vytvorí sa právne prostredie, ktoré bude priaznivé pre inovácie a ktoré zaistí lepšiu bezpečnosť, kvalitu a účinnosť látok ľudského pôvodu, ako aj nadčasový právny rámec. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV osobitne víta skutočnosť, že technické usmernenia vychádzajú zo zistení európskych odborných orgánov. Ide o najúčinnejší spôsob, ako zabezpečiť, aby právne predpisy zostali aktuálne v súlade s medicínskym prístupom založeným na dôkazoch. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta skutočnosť, že zásada dobrovoľného a bezplatného darcovstva, ktorá bola doteraz zreteľne vyjadrená v normách týkajúcich sa darcovstva krvi, sa rozšírila na všetky v súčasnosti používané látky ľudského pôvodu (napr. materské mlieko) a látky ľudského pôvodu, ktoré sa v súčasnosti nedajú vymedziť, ale mohli by sa používať v budúcnosti. Treba poznamenať, že nariadenie umožňuje kompenzáciu s cieľom odstrániť finančnú nevýhodu darcu v dôsledku darovania, pričom sa v ňom uvádza, že táto náhrada by nikdy nemala byť stimulom, ktorý by potenciálnych darcov mohol podnietiť k tomu, aby poskytovali nepravdivé informácie alebo darovali častejšie, než je povolené. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že zásada bezplatného darcovstva látok ľudského pôvodu má zásadný význam. aby nedochádzalo k zneužívaniu, ako aj pre bezpečné získavanie týchto látok. Výbor poukazuje na to, že prísne dodržiavanie tejto zásady je požiadavkou vyplývajúcou z článku 3 ods. 2 písm. c) Charty základných práv EÚ, podľa ktorého sa v oblastiach medicíny a biológie musí rešpektovať „zákaz využívania ľudského tela a jeho častí ako takých na dosiahnutie zisku“. Členské štáty by to mali zohľadniť pri vymedzovaní pravidiel poskytovania takýchto príspevkov vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV podporuje zavedenie jednotných základných noriem na vedenie registrov subjektov zaobchádzajúcich s látkami ľudského pôvodu v členských štátoch. Posilňuje ich vytvorenie platformy EÚ pre látky ľudského pôvodu, ktorá prispeje k zlepšeniu bezpečnosti verejného zdravia Únie prostredníctvom nepretržitej a rýchlej výmeny informácií. Treba tiež oceniť zriadenie koordinačnej rady pre látky ľudského pôvodu, ktorá môže predstavovať účinný nástroj na efektívne vykonávanie noriem kvality a bezpečnosti vyplývajúcich z nariadenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V návrhu sa uvádza, že zodpovednosť za rozhodnutia etickej a organizačnej povahy nesú členské štáty. Tento postoj treba považovať za náležitý vzhľadom na rozsah právomocí Únie a členských štátov podľa zmluvy, ako aj za pochopiteľný v kontexte rozsahu pôsobnosti navrhovaného nariadenia, ktoré má organizačnú a technickú povahu. Cieľom tohto nariadenia je totiž zabezpečenie kvality, bezpečnosti a dostupnosti látok ľudského pôvodu, ako aj kontrola postupov výroby a prepravy. EHSV by však chcel poukázať na to, že podobne ako kontroly bezpečnosti a kvality sa aj rozvoj biotechnológií musí posudzovať vo svetle noriem vyplývajúcich z Charty základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V navrhovanom nariadení sa vymedzujú právomoci zamestnancov príslušných orgánov a osôb vykonávajúcich činnosti dohľadu. Spomína sa v ňom aj primeraný odborný profil a pravidelné školenia, a to aj na úrovni EÚ. V nariadení sa však nešpecifikujú podrobnosti, pokaľ ide o odbornú prípravu a skúsenosti zamestnancov (výnimkou je článok 51, v ktorom sa vymedzuje kvalifikácia lekára určeného zariadením pre látky ľudského pôvodu). Osobitná povaha práce s látkami ľudského pôvodu si však vyžaduje spoluprácu mnohých odborníkov v rámci tímu, často s príslušnými kompetenciami v oblasti biotechnológie, v iných prípadoch s lekárom príslušnej špecializácie a v ďalších prípadoch je nevyhnutná podpora etika alebo právnika. EHSV preto navrhuje, aby v rámci príslušných orgánov pôsobil interdisciplinárny tím odborníkov. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Úroveň a rozsah právnej úpravy

| 4.1. | EHSV s potešením konštatuje, že nariadenie je v súlade so zásadou subsidiarity. Ciele stanovené v nariadení totiž členské štáty dokážu oveľa ťažšie dosiahnuť samy alebo ich nedokážu dosiahnuť porovnateľne efektívnym spôsobom. Nariadenie preto prináša jasnú pridanú hodnotu. Medzi prínosy patrí najmä vykonávanie noriem a usmernení opierajúce sa o odborné orgány, ako je ECDC alebo EDQM, a výmena údajov prostredníctvom platformy EÚ pre látky ľudského pôvodu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V navrhnutom vymedzení sa „lekársky asistovaná reprodukcia“ chápe ako uľahčenie počatia vnútromaternicovou insemináciou spermiami, oplodnením in vitro alebo akýmkoľvek iným laboratórnym alebo lekárskym zásahom, ktorý podporuje počatie. Podľa názoru EHSV by sa to mohlo objasniť. Javí sa ako pochopiteľné, že rozsah pôsobnosti nariadenia by mal zahŕňať postupy, v ktorých sa používajú látky ľudského pôvodu alebo počas ktorých sa tieto látky vytvárajú. Použitie výrazu „akýkoľvek lekársky zásah, ktorý podporuje počatie“ vo vyššie uvedenom vymedzení však vedie k tomu, že sa do rozsahu pôsobnosti nariadenia začlenia aj iné metódy, ktoré nesúvisia s používaním látok ľudského pôvodu a nie sú spojené s normami nariadenia. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Bezpečnosť prípravkov a kontrola subjektov zaobchádzajúcich s látkami ľudského pôvodu

| 5.1. | EHSV oceňuje objasnenie noriem kvality a bezpečnosti látok ľudského pôvodu a zavedenie účinných mechanizmov kontroly subjektov zaobchádzajúcich s týmito látkami. Navrhované riešenia zlepšia prístup pacientov ku kvalitnej liečbe a budú mať pozitívny vplyv na stav verejného zdravia v Európskej únii. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V tejto súvislosti výbor poukazuje na to, že normy kvality a bezpečnosti by sa mali vzťahovať na všetky látky ľudského pôvodu používané v Európskej únii vrátane látok ľudského pôvodu dovážaných z krajín mimo EÚ. EHSV upozorňuje na potrebu účinného a systematického uplatňovania kontrolných mechanizmov stanovených v nariadení pre dovážajúce subjekty zaobchádzajúce s látkami ľudského pôvodu, najmä pokiaľ ide o kvalitu a bezpečnosť prípravkov. Je to obzvlášť dôležité v súvislosti so zavedením zjednodušení v oblasti dovozu látok ľudského pôvodu z krajín mimo EÚ. EHSV vyzýva orgány EÚ, aby podnikli všetky kroky na zabránenie rozmachu odvetvia plateného darcovstva buniek a tkanív, ktoré sa rozvíja v niektorých častiach sveta. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Podľa ustanovení návrhu nariadenia, ak sa členský štát rozhodne povoliť určitý nový postup, bezpečnosť a kvalita tohto postupu sa regulujú právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa kvality a bezpečnosti, ktoré sú uvedené v nariadení o látkach ľudského pôvodu. EHSV poukazuje na to, že aj nové postupy uplatňované mimo EÚ by mali podliehať neustálemu hodnoteniu zo strany príslušných odborných orgánov na úrovni Európskej únie. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | V článku 7 navrhovaného nariadenia sa vyžaduje, aby príslušné orgány zabezpečili nestrannosť svojich zamestnancov s cieľom zabrániť konfliktu záujmov. V záujme účinného dosiahnutia tohto cieľa EHSV navrhuje, aby sa táto požiadavka rozšírila aj na obdobie bezprostredne pred nástupom do funkcie. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V článku 29 ods. 7 nariadenia sa stanovujú právomoci inšpektorov overiť, či zariadenia pre látky ľudského pôvodu spĺňajú všeobecné normy týkajúce sa ochrany darcov aj príjemcov látok ľudského pôvodu, poskytovania informácií, ako aj dobrovoľnej a bezplatnej povahy darcovstva Podľa názoru EHSV by sa právomoci inšpektorov mali posilniť a mali by zahŕňať komplexný postup inšpekcie. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Práva darcov látok ľudského pôvodu

| 6.1. | EHSV oceňuje, že do návrhu nariadenia o látkach ľudského pôvodu boli zahrnuté riešenia, ktorými sa systematicky posilňujú práva darcov látok ľudského pôvodu, čím sa odstraňujú nedostatky existujúcich právnych predpisov. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | V článku 53, v ktorom sa stanovujú normy na ochranu darcov, sa v odseku 1 písm. b) stanovuje, že darcom alebo osobám, ktoré udeľujú povolenie v ich mene, by sa informácie mali poskytovať spôsobom, ktorý je primeraný ich schopnosti porozumieť týmto informáciám. Aby sa predišlo akýmkoľvek pochybnostiam o výklade, EHSV sa domnieva, že poskytnuté informácie musia byť oznámené úplne a jasne, aby spĺňali požiadavku informovaného súhlasu všeobecne akceptovaného v medicíne. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | V článku 55 ods. 3 písm. c) sa pre subjekty zaobchádzajúce s látkami ľudského pôvodu stanovuje povinnosť poskytovať darcom informácie o práve odvolať súhlas a akýchkoľvek obmedzeniach práva odvolať súhlas po darovaní. Podľa názoru EHSV môže byť právo na odvolanie súhlasu obmedzené len skutkovými okolnosťami, napr. v prípade už začatého postupu. S cieľom zabrániť porušovaniu jedného zo základných práv pacienta, konkrétne práva na samostatnosť, sa zdá byť opodstatnené stanoviť kompletný zoznam situácií, v ktorých možno obmedziť právo na odvolanie súhlasu. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Ochrana údajov

| 7.1. | EHSV víta skutočnosť, že v nariadení sa opätovne potvrdzuje potreba zachovať prísne požiadavky na dôvernosť podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov (2) v súvislosti so spracúvaním osobných údajov darcov a príjemcov látok ľudského pôvodu vrátane obmedzenia účelu spracúvania osobných údajov a obmedzenia údajov na minimum. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV sa domnieva, že je opodstatnené rozlišovať medzi požiadavkou informovaného a slobodného súhlasu s darcovstvom uvedenou v ustanoveniach návrhu nariadenia a osobitnou požiadavkou súhlasu so spracovaním osobných údajov týkajúcich sa zdravia darcu v zmysle všeobecného nariadenia o ochrane údajov. Nejde tu totiž o totožné požiadavky. |
| --- | --- |

7.2.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 338.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/159

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 305/2011

[COM(2022) 144 final]

(2023/C 75/23)

| Spravodajca: | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Domenico CAMPOGRANDE |

Spravodajca:

Manuel GARCÍA SALGADO

Spoluspravodajca:

Domenico CAMPOGRANDE

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 18. 5. 2022 |
| --- | --- |
| | Rada Európskej únie, 30. 5. 2022 |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 13. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 139/0/0 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 18. 5. 2022

Rada Európskej únie, 30. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

13. 9. 2022

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

139/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že Európska komisia neponúka žiadne krátkodobé riešenia na vyriešenie súčasného oneskorenia pri zverejňovaní nových noriem v Úradnom vestníku Európskej únie. Jeho cieľom je zmena nariadenia o stavebných výrobkoch (1), ktorá aj keď bude úspešná, prinesie výsledky až do desiatich rokov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV so znepokojením konštatuje, že navrhované prechodné obdobie medzi súčasným nariadením a revidovaným nariadením je 20 rokov, čo môže spôsobiť praktické problémy, pretože postupné zavádzanie harmonizovaných technických špecifikácií počas obdobia 20 rokov je príliš dlhé. V súčasnosti je systém normalizácie nefunkčný, pretože nemá prostriedky na to, aby reagoval na problémy vznesené Komisiou a na stanovené politické priority. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV so znepokojením konštatuje, že hoci Komisia predložila členským štátom niekoľko politických možností, vracia sa k starému prístupu, keď technické normy určujú regulačné orgány na európskej úrovni. To je obzvlášť znepokojujúce, pretože takýto centralizovaný proces by obmedzoval schopnosť menších členov odvetvia vyjadriť svoje názory a prihliadnuť na ne. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV v zhode so stavebným sektorom podporuje vývoj alternatívnej možnosti k tej, ktorú predložila Komisia, pričom základom bude normalizácia. Bude potrebné pokračovať v diskusiách a vyzvať všetky zainteresované strany (členské štáty, CEN, Komisia atď.), aby spolupracovali na návrhu realizovateľného riešenia, pri ktorom v systéme zohrávajú zásadnú úlohu harmonizované normy. Cieľom je zapojiť všetky zainteresované strany do dialógu zameraného na nájdenie primeraného systému, ktorý umožní voľný pohyb stavebných výrobkov. V tomto procese je kľúčovým nástrojom sociálny dialóg so zamestnávateľmi a s pracovníkmi a účasť subjektov zainteresovaných na spoločenských záujmoch, pokiaľ ide o normalizáciu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Hoci EHSV uznáva, že normalizácia sa často vníma ako proces zdola nahor riadený priemyslom, je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby všetky zainteresované strany kolektívne a flexibilne spolupracovali na príprave aktuálnych noriem. Takého normy sú kľúčové na umožnenie udržateľnosti a digitalizácie a zároveň na uľahčenie inovácie v stavebnom sektore. Tento proces by mal byť podporený aj sociálnym dialógom a mal by zaistiť účasť zamestnávateľov, pracovníkov a subjektov zainteresovaných na spoločenských záujmoch, pokiaľ ide o normalizáciu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Podľa EHSV bude dobre fungujúci európsky regulačný rámec pre stavebné výrobky, integrovaný do systému normalizácie, nielen spĺňať potreby priemyslu, ale bude slúžiť aj spoločnosti vo všeobecnosti, čím sa vysvetľuje dôležitosť zapojenia sociálnych partnerov. Uvedený rámec umožní EÚ dosiahnuť digitálny vnútorný trh, hospodársku obnovu po pandémii ochorenia COVID-19, strategické plány Európskej zelenej dohody a ciele obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV poznamenáva, že v navrhovanom novom nariadení o stavebných výrobkoch sa odkazuje na povinné používanie európskych metód hodnotenia, klasifikácie a kritérií všetkými subjektmi v stavebnom sektore. Týka sa to viac ako troch miliónov spoločností v EÚ, z ktorých väčšina sú malé a stredné podniky (MSP). Požiadavky musia byť opodstatnené a primerané a nesmú zahŕňať zbytočnú byrokratickú a administratívnu záťaž, najmä ak je obmedzená ich pridaná hodnota. EHSV sa domnieva, že tento problém sa v navrhovanom revidovanom nariadení o stavebných výrobkoch podcenil. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV je presvedčený, že by bolo žiaduce úplné vyhlásenie o parametroch, ako aj prispôsobenie článku 6 a prílohy III požiadavkám uvedeným v prílohe I, pretože stavebné výrobky s označením CE nezaručujú súlad so základnými požiadavkami na stavby. To bráni jednotnému európskemu vnútornému trhu so stavebnými výrobkami, keďže členské štáty môžu byť podľa článku 8 povinné zabrániť uvádzaniu takých stavebných výrobkov na trh a ich používaniu, ktoré môžu ohroziť bezpečnosť stavenísk. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV zdôrazňuje, že treba zlepšiť alebo ďalej rozpracovať postupy súvisiace s nariadením o stavebných výrobkoch, najmä pokiaľ ide o normalizáciu a vymedzenie rozhraní s vnútroštátnymi vykonávacími normami. Treba zabezpečiť, aby Európska komisia zaviedla všetky požiadavky/parametre/charakteristiky skúšok ako harmonizované normy. V opačnom prípade by malo byť možné prijať vnútroštátne požiadavky na stavebné výrobky, ak existujú osobitné vnútroštátne obavy týkajúce sa používania stavebných výrobkov. To by znamenalo, že vnútroštátne požiadavky a prílohy by sa museli schvaľovať na určité obdobie. V prípade kompletnejšieho vyhlásenia o parametroch treba prijať potrebné opatrenia, aby sa zabezpečila zhoda na úrovni prác (projekt, inštalácia atď.) z hľadiska obsahu informácií a ich dôveryhodnosti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV považuje za problematické, že v navrhovanom revidovanom nariadení o stavebných výrobkoch sa neuvádza mechanizmus zberu informácií o výrobkoch uvedených v špecifikáciách verejného obstarávania z dôvodu jeho začlenenia do nového článku 7. Zhromaždenie vlastností a charakteristík, ktoré zodpovedajú potrebám všetkých verejných nákupcov a na všetky použitia, bude rozsiahla a nekonečná úloha. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa predišlo tomu, že úsilie, ktoré stavebné spoločnosti vynakladajú na zavedenie obehového systému, sa oneskorí, obmedzí alebo dokonca zastaví z dôvodu nedostatočnej regulačnej jasnosti v novom nariadení o stavebných výrobkoch. Preto je potrebné objasňujúce nariadenie, aby sa zabránilo zastaveniu obehového systému. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV sa domnieva, že navrhované revidované nariadenie o stavebných výrobkoch musí obsahovať jasné a primerané ustanovenia, v ktorých sa zohľadní skutočnosť, že v prípade opätovne použitých alebo repasovaných výrobkov, výrobkov zavedených pred 20, 50 alebo 150 rokmi neexistujú žiadne informácie, pretože pri týchto výrobkoch s označením CE sú informácie o parametroch k dispozícii iba lokálne. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV je presvedčený, že pre konkurencieschopnosť odvetvia je dôležité, aby revidovaný návrh nariadenia o stavebných výrobkoch predstavoval nástroj, ktorý nielenže umožní uvedenie inovatívneho výrobku na trh, ale aj uľahčí jeho používanie. To si vyžaduje, aby európske technické posúdenie obsahovalo aj informácie, ktoré zmierňujú neochotu používateľov začať používať inovačné výrobky. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV zdôrazňuje, že musí byť jasné, že pojem „stavebný výrobok“ naďalej zodpovedá len vymedzeniu článku 2 bod 1 súčasného nariadenia o stavebných výrobkoch a že neexistuje žiadne rozšírenie. Nie je jasné, čo sa v novom návrhu nariadenia o stavebných výrobkoch myslí pod pojmom „služba“. Musí sa zabezpečiť, aby výrobky zhotovené na mieru zostali vylúčené z rozsahu pôsobnosti nariadenia o stavebných výrobkoch. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EHSV súhlasí s kladným hodnotením návrhu Komisie zo strany Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA), pokiaľ ide o dodatočné kritériá k funkčným a bezpečnostným požiadavkám na stavebné výrobky, najmä environmentálne kritériá a kritériá bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré často súvisia s obehovým hospodárstvom a udržateľnosťou. To všetko posilňuje dôkazy o kladnom vplyve dobrého riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV vyjadruje znepokojenie na tým, že vnútroštátne predpisy vo všeobecnosti umožňujú používanie kontaminovaného odpadu pod cestami (do určitého percentuálneho podielu kontaminovaného starým dechtom, PCB, PCP, azbestom, starou minerálnou vlnou); alebo sa umiestňujú na špeciálne skládky. Stavebný odpad a odpad z demolácie tvorí viac ako tretinu všetkého odpadu vyprodukovaného v EÚ (2). V niektorých oblastiach existujú rôzne protichodné obavy, napríklad či sa podložie z výstavby ciest a inej infraštruktúry nevyužíva ako veľké úložisko stavebného odpadu. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EHSV vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že príprava na opätovné použitie, repasovanie a recykláciu si vyžaduje určité plánovanie, ktorým sa uľahčí oddeľovanie komponentov a materiálov vo fáze recyklácie a predíde zmiešaným alebo zložitým materiálom, čo vo veľkej miere spôsobí vystavenie pracovníkov týmto látkam. EU-OSHA podporuje spoločnosti, ktoré navrhli inovatívne riešenia takýchto problémov, napríklad „Odstránenie nebezpečných rozpúšťadiel z analýzy rekultivovaného materiálu v sektore výstavby a opráv ciest“. Preto sa EHSV domnieva, že v novom nariadení sa musia tieto základné aspekty bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zohľadniť. EHSV sa domnieva, že nariadenie musí zabezpečiť nielen pracovné miesta a hospodársky pokrok, ale aj sociálno-ekonomické a environmentálne zlepšenia na základe zásad sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP) a príslušného regulačného rámca. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EHSV sa domnieva, že návrh sa musí výrazne upraviť, ak sa majú dosiahnuť jeho hlavné ciele. |
| --- | --- |

1.18

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Komisia vo svojej správe z roku 2016 o vykonávaní nariadenia o stavebných výrobkoch zistila určité nedostatky v jeho vykonávaní. Hodnotenie nariadenia o stavebných výrobkoch, stanoviská platformy REFIT a spätná väzba od členských štátov a zainteresovaných strán jasne poukázali na nedostatky rámca, ktorý bráni fungovaniu jednotného trhu so stavebnými výrobkami, a preto nedosahuje ciele nariadenia o stavebných výrobkoch. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V oznámení o Európskej zelenej dohode (3), akčnom pláne pre obehové hospodárstvo a oznámení o vlne obnovy (4) sa zdôraznila úloha nariadenia o stavebných výrobkoch ako súčasti úsilia o budovy a obnovy efektívne využívajúce energiu a zdroje a pri riešení udržateľnosti stavebných výrobkov a prechodu na obehové hospodárstvo. V návrhu revidovanej smernice o energetickej hospodárnosti budov (5) sa zdôraznil význam emisií skleníkových plynov počas životného cyklu budov a stavebných materiálov pri výpočte potenciálu globálneho otepľovania nových budov po roku 2030. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V oznámení o stratégii lesného hospodárstva EÚ a oznámení o udržateľnom kolobehu uhlíka (6) sa v súvislosti s revíziou nariadenia o stavebných výrobkoch oznámilo vypracovanie metodiky a spoľahlivej a transparentnej normy na kvantifikáciu prínosov stavebných výrobkov v oblasti klímy a zachytávania a využívania uhlíka. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Európsky parlament aj Rada vyzvali na prijatie opatrení s cieľom podporiť obehovosť stavebných výrobkov, riešiť prekážky na jednotnom trhu so stavebnými výrobkami a prispieť k cieľom Európskej zelenej dohody a akčného plánu pre obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dva všeobecné ciele revízie nariadenia o stavebných výrobkoch sú 1. dosiahnuť dobre fungujúci jednotný trh so stavebnými výrobkami a 2. prispieť k cieľom zelenej a digitálnej transformácie, najmä k modernému a efektívnemu trhu, pokiaľ ide o využívanie zdrojov a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V nariadení o stavebných výrobkoch sa výrazne obmedzujú možnosti odvetvia uceleným a harmonizovaným spôsobom deklarovať parametre svojich výrobkov a rozlišovať výrobky s ohľadom na vplyv na klímu, životné prostredie a udržateľnosť. Takisto sa v ňom výrazne obmedzujú možnosti členských štátov stanoviť vnútroštátne požiadavky na budovy alebo zahrnúť do verejného obstarávania kritériá týkajúce sa cieľov v oblasti udržateľnosti bez toho, aby sa ohrozilo fungovanie jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V oznámení Nová priemyselná stratégia pre Európu (7) z marca 2020 sa stanovuje plán pre priemysel EÚ, ktorý bude vedúcou silou zelenej a digitálnej transformácie. V oznámení, ktorým sa aktualizuje nová priemyselná stratégia z roku 2020, sa stavebníctvo označilo za jeden z prioritných ekosystémov, ktorý čelí najdôležitejším výzvam v záujme splnenia cieľov v oblasti klímy a udržateľnosti a prijatia digitálnej transformácie, a závisí od toho jeho konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Cieľom návrhu nariadenia, ktorým sa zrušuje súčasné nariadenie o stavebných výrobkoch, je riešiť nedostatky zistené v tomto nariadení a ciele Európskej zelenej dohody a akčného plánu pre obehové hospodárstvo v súvislosti so stavebnými výrobkami. Na dosiahnutie cieľov politiky je nevyhnutné zlepšiť základné fungovanie rámca nariadenia o stavebných výrobkoch, najmä proces normalizácie. Neberú sa však do úvahy potrebné aspekty súvisiace s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci a ďalšie odporúčania EU-OSHA. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EHSV sa domnieva, že vzdelávanie, odborná príprava, rekvalifikácia, celoživotné vzdelávanie a certifikácia sú mimoriadne dôležité a pre budúcnosť odvetvia je dôležité, aby prebiehali prostredníctvom sociálneho dialógu. EHSV tiež konštatuje, že získanie potrebných zručností si vyžaduje čas a financie. |
| --- | --- |

2.9

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | Normalizácia zohráva pre európsky stavebný sektor kľúčovú úlohu. Je hlavným pilierom vnútorného trhu, uľahčuje voľný pohyb stavebných výrobkov v EÚ a stimuluje stavebné činnosti. Táto dôležitá úloha sa uznáva v európskych právnych predpisoch, najmä v nariadení o stavebných výrobkoch a nariadení o európskej normalizácii (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Cieľ štandardizácie v oblasti udržateľnosti stavebných prác by mal zahŕňať aj rovnaké posúdenie environmentálnych, hospodárskych a sociálnych aspektov udržateľnosti výrobkov, budov a služieb a ich oznamovanie spotrebiteľovi (pokiaľ možno prostredníctvom označovania). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Bez aktuálnych noriem by nebolo možné dosiahnuť ani udržať vnútorný trh so stavebnými výrobkami. V posledných rokoch však integrácia noriem do regulačného systému často zlyhala, čo viedlo k nižšej efektívnosti v stavebnom sektore a negatívnym účinkom na vnútorný trh vrátane zvýšených priamych či nepriamych nákladov pre spoločnosti (najmä pre malé a stredné podniky). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komisia môže stanoviť normy pre vývoj harmonizovaných noriem pomocou žiadostí o normalizáciu. Konala však pasívne, pretože túto možnosť nevyužívala. V dôsledku toho bol Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) nútený pokračovať v práci so zastaranými mandátmi a odrádzať odborníkov od práce na normách, ktoré sú často zablokované z dôvodov, ktoré sú mimo ich kontroly. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komisia zaznamenala problémy v súčasnom postupe normalizácie prostredníctvom CEN (ktorý by určite bolo možné zlepšiť), čo ju viedlo k tomu, že mnohé normy zablokovala. EHSV sa domnieva, že riešenie navrhované Komisiou, teda využívať čoraz väčší počet „delegovaných aktov“, nemôže byť uspokojivé, pretože sa z procesu normalizácie vynechávajú zamestnávatelia, pracovníci a subjekty zainteresované na spoločenských záujmoch. Okrem toho Komisia blokuje mnoho noriem, a preto treba nájsť krátkodobé riešenie, ako ich odblokovať. EHSV sa kriticky zamýšľa nad tým, či táto forma rozšírenia delegovaných aktov v konečnom dôsledku nevedie k prekrývaniu právomocí s členskými štátmi. Domnieva sa, že takýto postup by sa mal uplatňovať len vo výnimočných prípadoch, keď je jeho vykonávanie riadne odôvodnené, pričom by sa mal stanoviť jasný súbor základných podmienok. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | V návrhu nového nariadenia Komisie sa uvádza, že riadenie dodávateľského reťazca a postupy verejného obstarávania môžu mať vplyv na životné prostredie a na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci s cieľom stimulovať používania a komercializácie kvalitných výrobkov a materiálov. EU-OSHA takisto označila túto skutočnosť za dôležitý faktor vplyvu, ktorý môže viesť k rozsiahlejšiemu používaniu výrobkov, ktoré rešpektujú životné prostredie a sú pre pracovníkov bezpečnejšie. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Nový projek EU-OSHA s názvom LIFT-OSH (Leveraging Instruments for Health and Safety at work – Využitie nástrojov bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci) poskytuje silnejšie dôkazy o kladnom vplyve dobrého riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že príprava na opätovné použitie, repasovanie a recykláciu si vyžaduje určité plánovanie, ktorým sa uľahčí oddeľovanie komponentov a materiálov vo fáze recyklácie a predíde zmiešaným alebo zložitým materiálom, čo vo veľkej miere spôsobí vystavenie pracovníkov týmto látkam. EU-OSHA podporuje spoločnosti, ktoré navrhli inovatívne riešenia takýchto problémov, napríklad „Odstránenie nebezpečných rozpúšťadiel z analýzy rekultivovaného materiálu v sektore výstavby a opráv ciest“. Preto sa EHSV domnieva, že v novom nariadení sa musia tieto základné aspekty bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zohľadniť. EHSV sa domnieva, že nariadenie musí zabezpečiť nielen pracovné miesta a hospodársky pokrok, ale aj sociálno-ekonomické a environmentálne zlepšenia na základe zásad SZP a príslušného regulačného rámca. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V navrhovanom revidovanom nariadení o stavebných výrobkoch sa uvádza, že v záujme zaistenia bezpečnosti a ochrany životného prostredia a odstránenia medzery v právnych predpisoch by stavebné „výrobky“ vyrobené na stavenisku na okamžité zabudovanie do stavby podliehali rovnakým pravidlám ako ostatné stavebné výrobky uvádzané na trh výrobcami. Výbor sa domnieva, že takáto medzera v právnych predpisoch neexistuje, keď sa tieto výrobky neuvádzajú na trh. Dodávatelia vyrábajúci „výrobky“ na mieste na okamžité zabudovanie do stavby (napr. betónový preklad, striekaná polyuretánová pena, okenné rámy a rámy dverí atď.) podliehajú regulačným požiadavkám platným pre stavby (alebo ich časti). Tieto sú zasa väčšinou – ak nie vždy – založené na úplne rovnakých technických požiadavkách, ako sú tie, ktoré sa vzťahujú na výrobcov, t. j. požiadavky týkajúce sa prevádzkovania systému vnútropodnikovej kontroly výroby, vytvárania technickej dokumentácie, hodnotenia „výrobkov“, vyhlasovania parametrov a zhody a umiestňovania označenia CE. Toto zbytočné ustanovenie by bolo obzvlášť škodlivé pre MSP. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V článku 7 navrhovaného revidovaného nariadenia o stavebných výrobkoch sa rozširuje rozsah pôsobnosti na všetky požiadavky na výrobky uvedené v špecifikáciách verejného obstarávania. Neuvádza sa v ňom však mechanizmus získavania takýchto informácií, ktoré sa môžu týkať širokého a rôznorodého súboru stavebných prác, ako sú ohrady pre policajné psy, administratívne budovy orgánov, diaľnice a jadrové zariadenia atď. EHSV má obavy týkajúce sa uskutočniteľnosti zberu všetkých informácií o vlastnostiach a charakteristikách, ako aj toho, ako určiť vhodné metódy hodnotenia, ktoré zodpovedajú potrebám všetkých verejných obstarávateľov na všetky použitia. Okrem toho bude dôveryhodnosť, o ktorú sa usilujú verejní obstarávatelia, takisto veľmi rôznorodá v závislosti od zamýšľaného použitia (dôveryhodnosť výkonu hydroizolačných membrán určených na použitie v ohrade pre psy sa bude líšiť v porovnaní s rovnakým výrobkom použitým na streche múzea výtvarného umenia) a nemusí zodpovedať systémom hodnotenia a overovania uvedeným v navrhovanom revidovanom nariadení o stavebných výrobkoch. EHSV má pochybnosti o tom, či je tento prístup realistický. |
| --- | --- |

3.10

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 5).

1

(2)  https://ec.europa.eu/environment/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_en.

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2020) 662 final.

4

(5)  COM(2021) 802 final.

5

(6)  COM(2021) 800 final.

6

(7)  COM(2020) 102 final.

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12).

8

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/164

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmena na informačnú sieť poľnohospodárskej udržateľnosti (ISPU)

[COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)]

(2023/C 75/24)

| Spravodajca: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Florian MARIN

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 4. 7. 2022
  Rada, 11. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 17. 5. 2022 |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 188/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 4. 7. 2022

Rada, 11. 7. 2022

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

17. 5. 2022

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

188/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta a podporuje zmenu informačnej siete poľnohospodárskeho účtovníctva (ISPÚ) na informačnú sieť poľnohospodárskej udržateľnosti (ISPU), ako sa stanovuje v stratégii Z farmy na stôl, s úlohou zbierať údaje o udržateľnosti, zlepšovať poradenské služby a poskytovať spätnú väzbu poľnohospodárom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že ISPU je dôležitým nástrojom politík založených na dôkazoch a predkladá tieto odporúčania:






  — | k údajom o zmene klímy, kvalite pôdy a sekvestrácii uhlíka, použitých pesticídoch, kvalite vody a ovzdušia, energii a biodiverzite by sa malo pristupovať ako k environmentálnym údajom, ktoré majú zbierať poľnohospodári alebo iné nástroje interoperabilné s ISPU. Zozbierané údaje by sa mali rozčleniť podľa druhu produktov (organické atď.). Ak sa premenné týkajúce sa údajov o udržateľnosti majú použiť ako nástroj pre politiky, musia sa dôkladne posúdiť z hľadiska platnosti, kvality a porovnateľnosti s cieľom zahrnúť ich do siete, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

k údajom o zmene klímy, kvalite pôdy a sekvestrácii uhlíka, použitých pesticídoch, kvalite vody a ovzdušia, energii a biodiverzite by sa malo pristupovať ako k environmentálnym údajom, ktoré majú zbierať poľnohospodári alebo iné nástroje interoperabilné s ISPU. Zozbierané údaje by sa mali rozčleniť podľa druhu produktov (organické atď.). Ak sa premenné týkajúce sa údajov o udržateľnosti majú použiť ako nástroj pre politiky, musia sa dôkladne posúdiť z hľadiska platnosti, kvality a porovnateľnosti s cieľom zahrnúť ich do siete,

| — | k údajom o pracovných podmienkach, druhoch zmlúv, ochrane zdravia a bezpečnosti (existencia plánov na ochranu zdravia a bezpečnosti na úrovni poľnohospodárskeho podniku, počet úrazov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb), o zručnostiach a mzdách, sociálnej podmienenosti spojenej so spoločnou poľnohospodárskou politikou, počte samostatne zárobkovo činných osôb, počte dočasných/sezónnych pracovníkov by sa malo pristupovať ako k sociálnym údajom, ktoré majú zbierať poľnohospodári alebo iné nástroje interoperabilné s ISPU. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ženám a mladým ľuďom, |
| --- | --- |

—

k údajom o pracovných podmienkach, druhoch zmlúv, ochrane zdravia a bezpečnosti (existencia plánov na ochranu zdravia a bezpečnosti na úrovni poľnohospodárskeho podniku, počet úrazov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb), o zručnostiach a mzdách, sociálnej podmienenosti spojenej so spoločnou poľnohospodárskou politikou, počte samostatne zárobkovo činných osôb, počte dočasných/sezónnych pracovníkov by sa malo pristupovať ako k sociálnym údajom, ktoré majú zbierať poľnohospodári alebo iné nástroje interoperabilné s ISPU. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ženám a mladým ľuďom,

| — | environmentálne a sociálne údaje by sa mali považovať za rovnako dôležité ako hospodárske údaje. Vzhľadom na to, že ISPÚ v posledných desaťročiach posudzovala najmä hospodársku situáciu poľnohospodárov, hospodársky rozmer spolu s environmentálnymi a sociálnymi výzvami je kľúčový, |
| --- | --- |

—

environmentálne a sociálne údaje by sa mali považovať za rovnako dôležité ako hospodárske údaje. Vzhľadom na to, že ISPÚ v posledných desaťročiach posudzovala najmä hospodársku situáciu poľnohospodárov, hospodársky rozmer spolu s environmentálnymi a sociálnymi výzvami je kľúčový,

| — | prístup založený na vzájomnom prepojení s integrovaným administratívnym a kontrolným systémom (IACS) a s údajmi vyplývajúcimi z vykonávania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ako aj s Eurostatom, najmä pokiaľ ide o environmentálne a sociálne údaje, |
| --- | --- |

—

prístup založený na vzájomnom prepojení s integrovaným administratívnym a kontrolným systémom (IACS) a s údajmi vyplývajúcimi z vykonávania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ako aj s Eurostatom, najmä pokiaľ ide o environmentálne a sociálne údaje,

| — | možnosť pre všetkých poľnohospodárov prispievať do ISPU, ak sú ochotní a dokážu to robiť, na základe osobitnej metodiky a s prihliadnutím na reprezentatívnosť a rozpočtové obmedzenia. Nemali by sa uplatňovať sankcie, ak sú súčasťou skupiny zaradenej do vzorky, ale nechcú prispievať. Poskytovanie údajov poľnohospodármi musí zostať dobrovoľné. Členské štáty by však mali určiť vhodné spôsoby a stimuly, ktoré by poľnohospodárov motivovali k zapojeniu do ISPU, |
| --- | --- |

—

možnosť pre všetkých poľnohospodárov prispievať do ISPU, ak sú ochotní a dokážu to robiť, na základe osobitnej metodiky a s prihliadnutím na reprezentatívnosť a rozpočtové obmedzenia. Nemali by sa uplatňovať sankcie, ak sú súčasťou skupiny zaradenej do vzorky, ale nechcú prispievať. Poskytovanie údajov poľnohospodármi musí zostať dobrovoľné. Členské štáty by však mali určiť vhodné spôsoby a stimuly, ktoré by poľnohospodárov motivovali k zapojeniu do ISPU,

| — | nepretržitá pozornosť by sa mala venovať znižovaniu byrokracie: používať by sa mali aj moderné dátové technológie ako umelá inteligencia, internet vecí, infraštruktúra na automatickú validáciu či diaľkový zber, |
| --- | --- |

—

nepretržitá pozornosť by sa mala venovať znižovaniu byrokracie: používať by sa mali aj moderné dátové technológie ako umelá inteligencia, internet vecí, infraštruktúra na automatickú validáciu či diaľkový zber,

| — | ISPU by mala pomôcť posilniť pochopenie celého ekosystému poľnohospodárskeho podniku a v záujme toho by sa mala zabezpečiť interoperabilita s inými databázami a spoločná analýza osobitných súborov údajov, ktoré sa týkajú iných častí dodávateľského reťazca, |
| --- | --- |

—

ISPU by mala pomôcť posilniť pochopenie celého ekosystému poľnohospodárskeho podniku a v záujme toho by sa mala zabezpečiť interoperabilita s inými databázami a spoločná analýza osobitných súborov údajov, ktoré sa týkajú iných častí dodávateľského reťazca,

| — | zabezpečiť, aby sa do výberu vzorky pre ISPU zahrnuli samozásobiteľské a polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby sa do výberu vzorky pre ISPU zahrnuli samozásobiteľské a polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky,

| — | zahrnúť rôzne charakteristiky, zdroje, formáty, rozmery a úrovne podrobnosti údajov z dôvodu rôznych situácií v jednotlivých členských štátoch, |
| --- | --- |

—

zahrnúť rôzne charakteristiky, zdroje, formáty, rozmery a úrovne podrobnosti údajov z dôvodu rôznych situácií v jednotlivých členských štátoch,

| — | zabezpečiť nepretržitú výmenu najlepších poľnohospodárskych postupov medzi členskými štátmi a poľnohospodármi; v tejto súvislosti by sa mali vyvinúť osobitné nástroje, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť nepretržitú výmenu najlepších poľnohospodárskych postupov medzi členskými štátmi a poľnohospodármi; v tejto súvislosti by sa mali vyvinúť osobitné nástroje,

| — | malo by sa vyvinúť viac úsilia na upevnenie schopnosti zbierať, zdieľať, spravovať a využívať údaje s cieľom zvýšiť efektívnosť a zlepšiť rozhodovací proces na úrovni poľnohospodárskeho podniku, najmä v prípade malých poľnohospodárskych podnikov, |
| --- | --- |

—

malo by sa vyvinúť viac úsilia na upevnenie schopnosti zbierať, zdieľať, spravovať a využívať údaje s cieľom zvýšiť efektívnosť a zlepšiť rozhodovací proces na úrovni poľnohospodárskeho podniku, najmä v prípade malých poľnohospodárskych podnikov,

| — | ISPU by mala prispievať k zlepšovaniu riadenia poľnohospodárskeho podniku a prispôsobené poradenské služby by sa tiež mali poskytovať vytvorením jasného prepojenia s údajmi o exogénnych premenných poľnohospodárskeho výrobného procesu, ako sú predpovede počasia atď., |
| --- | --- |

—

ISPU by mala prispievať k zlepšovaniu riadenia poľnohospodárskeho podniku a prispôsobené poradenské služby by sa tiež mali poskytovať vytvorením jasného prepojenia s údajmi o exogénnych premenných poľnohospodárskeho výrobného procesu, ako sú predpovede počasia atď.,

| — | pre subjekty zodpovedné za zber údajov by sa mali stanoviť konkrétne kritériá spojené s udržateľnosťou procesov požadovaných v rámci ISPU a kritériá týkajúce sa pracovných podmienok. |
| --- | --- |

—

pre subjekty zodpovedné za zber údajov by sa mali stanoviť konkrétne kritériá spojené s udržateľnosťou procesov požadovaných v rámci ISPU a kritériá týkajúce sa pracovných podmienok.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že by mala byť vždy zabezpečená ochrana, vlastníctvo, súkromie a dôvernosť údajov (záruka úplnej anonymizácie) a že poľnohospodári by mali mať nad svojimi údajmi trvalú kontrolu. Okrem toho by sa mali chrániť záujmy poľnohospodárov a mal by sa získať ich súhlas, keď sa ich údaje majú poskytnúť, a to bez ohľadu na miesto určenia a použitie údajov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby sa poľnohospodári stimulovali k prispievaniu a aby sa im okrem poradných služieb poskytli jasné a priame výhody z poskytnutia svojich údajov, napríklad finančné výhody alebo prístup k osobitným výzvam na predkladanie návrhov financovaným z prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Údaje zozbierané pre ISPU sa za žiadnych okolností nesmú použiť na kontrolu poľnohospodárov a ukladanie sankcií. Ak sa táto zásada poruší, poľnohospodári by mali mať možnosť prestať tieto údaje poskytovať. Tým sa však výrazne zhorší využívanie ISPU ako nástroja politiky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Všeobecným prístupom ISPU je využívať digitálne technológie, a preto EHSV odporúča, aby sa vynaložilo väčšie úsilie na vytvorenie spoločného dátového priestoru pre poľnohospodárstvo, ktorý podporí spoluzodpovednosť za údaje a dátové družstvá. EHSV sa domnieva, že v agropotravinárskom sektore chýba spoločná metodika na zaistenie porovnateľnosti a spoločného využívania údajov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV navrhuje, aby sa vytvoril osobitný integrovaný program na digitalizáciu agropotravinárskeho sektora, keďže niektorí poľnohospodári už sú povinní zbierať environmentálne údaje, aby mohli predávať svoje produkty, a údaje vytvárajú autonómne a inteligentné stroje. Mala by sa zohľadniť digitálna integrácia a gramotnosť spolu s uľahčením prístupu k údajom, hardvérovým a softvérovým technológiám. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV navrhuje, aby sa vo vidieckych oblastiach vynaložilo väčšie úsilie na obmedzenie „bielych zón“ a poskytnutie telefonického a širokopásmového pripojenia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Napokon EHSV odporúča, aby finančné prostriedky na zavedenie ISPU zabezpečila Komisia a členské štáty a aby sa v zozbieraných údajoch zohľadňovala volatilita cien a rôzne krízy v agropotravinovom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | V stratégii Z farmy na stôl (1) Európska komisia plánovala, že informačnú sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (ISPÚ) zmení na informačnú sieť poľnohospodárskej udržateľnosti (ISPU) zameranú na zber údajov o udržateľnosti, zlepšenie poradenských služieb a poskytovanie spätnej väzby poľnohospodárom. Údaje sa budú zbierať na úrovni poľnohospodárskeho podniku podľa osobitných kritérií a v konkrétnych časových intervaloch vo všetkých členských štátoch. ISPÚ sa prispôsobí, aby sa zabezpečil efektívny proces zberu údajov v rámci ISPU. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Každý členský štát vypracuje osobitný plán výberu podnikov poskytujúcich údaje, ktorým sa zabezpečí reprezentatívna vzorka údajov. Poľnohospodárske podniky sa zatriedia jednotným spôsobom a subjekty zodpovedné za zber údajov, napríklad účtovnícke kancelárie, sa zapoja do procesu koordinovaného styčným úradom na úrovni členského štátu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Údaje poskytnuté poľnohospodárskymi podnikmi sa použijú na charakterizovanie podniku poskytujúceho údaje, posúdenie príjmu a hospodárskej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti podniku a na overenie pravdivosti poskytnutých údajov prostredníctvom kontrol na mieste. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Funkčnosť ISPU

| 3.1. | EHSV podporuje zmenu ISPÚ na ISPU a domnieva sa, že tie isté údaje by sa nemali zbierať viackrát, keďže niektoré členské štáty už zbierajú niektoré sociálne a environmentálne údaje, a že by sa mal zaručiť prístup založený na vzájomnom prepojení s integrovaným administratívnym a kontrolným systémom (IACS) a s údajmi vyplývajúcimi z vykonávania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ako aj s Eurostatom, najmä pokiaľ ide o sociálne a environmentálne údaje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výmena údajov medzi ISPU a rôznymi aktérmi, ako je verejná správa, štatistické orgány a súkromné subjekty, by sa mala vykonávať kontrolovaným a prispôsobeným spôsobom. Podpora digitálnych technológií, ktoré EÚ už vyvinula a financuje (FAIRshare (2), projekty programu Horizont atď.), môže prispieť k zlepšeniu riadenia poľnohospodárskeho podniku a využívania digitálnych technológií na úrovni poľnohospodárskeho podniku. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Čas, ktorý uplynie medzi zberom a spracovaním údajov, by nemal mať negatívny vplyv na kvalitu ISPU a poradenských služieb poskytovaných poľnohospodárom. Poľnohospodári by mali vedieť, že ich údaje sa používajú na ďalšie účely spojené s ISPU, napríklad na výskum, inováciu, odbornú prípravu atď., a poskytnúť na to súhlas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ochrana údajov, príslušné pravidlá GDPR (3) a údaje zo senzorov, dôvera pri používaní údajov, kontrolné a kompenzačné postupy, vlastníctvo, súkromie a práva na vytváranie alebo transparentnosť by mali zohľadňovať záujmy poľnohospodárov a poľnohospodári by mali zo zozbieraných údajov profitovať. Znižovanie byrokracie by malo byť vždy prioritou. Na podporu poľnohospodárov v tejto súvislosti je potrebná jasná metodika na úrovni EÚ. Malo by sa zvážiť zapojenie združení poľnohospodárov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že by sa mala zohľadniť udržateľnosť zavedenia systému a pracovné podmienky osôb zapojených do zavádzania ISPU v oblastiach zberu údajov, spravovania, ukladania a spracovania údajov. EHSV poukazuje na svoje stanovisko o digitalizácii a udržateľnosti (4): normou by mali byť energeticky najúčinnejšie dátové centrá a nové dátové centrá by mali využívať 100 % energie z obnoviteľných zdrojov. Komisia by mala stanoviť konkrétne kritériá týkajúce sa udržateľnosti procesu a pracovných podmienok subjektov zodpovedných za zber údajov, ktoré by sa mali zohľadňovať vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ISPU by nemala byť len nástrojom, ktorý verejné orgány budú využívať pri navrhovaní verejných politík, a mali by sa do nej začleniť aj potreby sociálnych partnerov, výskumných subjektov, univerzít, poľnohospodárov a mimovládnych organizácií. ISPU by mohla pomôcť zlepšiť začlenenie poľnohospodárov do finančného systému (úvery atď.). ISPU by mala pravidelne poskytovať prehľady poľnohospodárstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni a prehľady rôznych druhov poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Všetci poľnohospodári v EÚ by mali mať možnosť prispievať do ISPU, ak sú ochotní to robiť, s prihliadnutím na reprezentatívnosť, rozpočtové obmedzenia a ciele ISPU. Poľnohospodárskym podnikom, ktoré nie sú zaradené do vzorky, by sa mala poskytnúť možnosť dobrovoľne prispievať do ISPU na základe prispôsobených osobitných kritérií a metodík. Poľnohospodári by nemali byť povinní poskytovať údaje pre ISPU a nemali by sa zaviesť žiadne sankcie. Zohľadniť treba aj samozásobiteľské a polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky. Zozbierané údaje by sa mali rozčleniť podľa druhu produktov (organické atď.). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mal by sa zohľadniť moderný a inovačný zber a spracovanie údajov na základe umelej inteligencie, internetu vecí, automatickej validácie, softvéru na optické rozpoznávanie znakov (OCR) alebo infraštruktúr na diaľkový zber, aby bola ISPU efektívnejšia, a to spolu s geopriestorovými údajmi vytvorenými prostredníctvom európskeho vesmírneho programu. Malo by sa vytvoriť jasné prepojenie medzi ISPU, SPP a európskym cloudom pre otvorenú vedu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ISPU by mala zohľadňovať rôznorodé právne predpisy v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o environmentálne a sociálne aspekty, a mala by byť dostatočne pružná, aby začlenila nové ukazovatele. Spolupráca medzi styčnými úradmi, úradmi členských štátov a GR Komisie pre poľnohospodárstvo musí byť účinná, aby bola ISPU úspešná. Environmentálne a sociálne údaje by sa mali považovať za rovnako dôležité ako hospodárske údaje a malým a veľkým podnikom a rôznym regiónom by sa mal pripisovať rovnaký význam. Otvorenosť a ochota prispievať do ISPU sa v rôznych členských štátoch líši a mala by sa zohľadniť úroveň citlivosti a presná hodnota niektorých prvkov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV navrhuje, aby sa jasne rozlišovalo medzi údajmi, ktoré treba zbierať raz za rok, a tými, ktoré treba zbierať pravidelne. Výzvou pre ISPU sú rôzne charakteristiky, zdroje, formáty, rozmery a úrovne podrobnosti údajov, keďže tie isté údaje by sa nemali zbierať viackrát. Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely v štruktúre nákladov na zber údajov, takže je potrebná väčšia flexibilita. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pri zbere údajov by sa mali zohľadňovať rôzne krízy a zvýšená volatilita cien, ktorá sa v agropotravinových reťazcoch stáva stálou premennou. Vojna na Ukrajine prispieva k tejto volatilite a špekulácie s potravinami vyvíjajú tlak na dodávateľské reťazce. Finančné zdroje pridelené na ISPU by mala zabezpečiť Komisia a členské štáty. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV navrhuje, aby sa vytvoril európsky poradný orgán so zapojením občianskej spoločnosti vybranej na základe transparentných kritérií na monitorovanie zberu údajov a na rozhodovanie o využívaní údajov a strategických zmenách požiadaviek na údaje vzhľadom na spoločenské výzvy a dynamiku dopytu po údajoch. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV ďalej navrhuje, aby sa do ISPU začlenili údaje o poľnohospodárskych postupoch, konkrétnejšie o obhospodarovaní pôdy, ochrane rastlín, výžive rastlín, zdraví a dobrých životných podmienkach zvierat. Ako výsledok ISPU by sa mali zbierať a šíriť najlepšie poľnohospodárske postupy, najmä v environmentálnej a sociálnej oblasti (odborná príprava, vzorové nástroje, osvedčené postupy, výmeny medzi poradcami atď.). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | K údajom o zmene klímy, kvalite pôdy a sekvestrácii uhlíka, používaní pesticídov, kvalite vody a ovzdušia, energii a biodiverzite by sa malo pristupovať ako k environmentálnym údajom, ktoré majú zbierať poľnohospodári alebo iné nástroje interoperabilné s ISPU. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pracovné podmienky, druhy zmlúv, ochrana zdravia a bezpečnosti (existencia plánov na ochranu zdravia a bezpečnosti na úrovni poľnohospodárskeho podniku, počet úrazov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb), sociálna podmienenosť spojená so spoločnou poľnohospodárskou politikou, počet samostatne zárobkovo činných osôb, počet dočasných/sezónnych pracovníkov, zručnosti a mzdy by sa mali považovať za sociálne údaje, ktoré majú zbierať poľnohospodári alebo iné nástroje interoperabilné s ISPU. Neustála pozornosť by sa mala venovať aj zabezpečeniu, aby zozbierané údaje pomáhali monitorovať pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala ženám a mladým ľuďom, ako hlavným bodom záujmu pre budúcnosť rozvoja vidieka. Uľahčenie prístupu k príležitostiam, stabilným pracovným zmluvám, prispôsobeným verejným službám a vysokej kvalite života patria medzi aspekty, ktoré môže ISPU nepriamo podnecovať. Osobitná pozornosť by sa mala tiež venovať údajom poľnohospodárskych podnikov, ktoré pôsobia na medzinárodnej úrovni, keďže organizácia poľnohospodárskych podnikov je čoraz zložitejšia a niektoré z nich produkujú aj mimo EÚ. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa ISPU, EHSV vyjadruje znepokojenie nad navrhovanou právomocou Európskej komisie prijať značný počet delegovaných aktov (napríklad v oblasti správy údajov, pokiaľ ide o identifikačné číslo poľnohospodárskeho podniku, používanie údajov alebo prístup k primárnym údajom a ich prenos). To by sa malo obmedziť na minimum a zabezpečiť skôr prostredníctvom vykonávacích aktov. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Príspevok ISPU k zlepšeniu environmentálnej, hospodárskej a sociálnej výkonnosti poľnohospodárskych podnikov a transparentnosť a spravodlivosť agropotravinového dodávateľského reťazca

| 4.1. | ISPU by mohla byť nástrojom, ktorý prispeje k zlepšeniu riadenia poľnohospodárskeho podniku prostredníctvom rozvoja nástrojov na podporu rozhodnutí v záujme lepšej výkonnosti poľnohospodárskeho podniku (a to aj podporou presného poľnohospodárstva) na základe zberu a analýzy údajov o poľnohospodárskom podniku, a členské štáty by sa mali viesť týmto smerom. Pre poradenské služby vyplývajúce z ISPU by bola prospešná lepšia integrácia súborov údajov s cieľom poskytovať informované poradenstvo o všetkých aspektoch udržateľnosti (hospodárskych, environmentálnych, sociálnych). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Údaje zozbierané na úrovni poľnohospodárskeho podniku sa sčasti používajú na zvýšenie potenciálu a udržateľnej výkonnosti poľnohospodárskeho podniku. Poľnohospodári musia mať kontrolu nad svojimi údajmi a mala by sa im poskytovať pomoc a poradenstvo, aby svoje údaje používali na presnejšiu, efektívnejšiu a udržateľnejšiu prácu v záujme podpory udržateľných poľnohospodárskych postupov. Údaje by sa mali používať na konkrétny účel, na ktorý boli zozbierané. Členské štáty by sa mali v tomto ohľade riadne angažovať a Komisia by mala poskytovať jasné odporúčania a otvorené softvérové riešenia prispôsobené ekosystému poľnohospodárskych podnikov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV navrhuje, aby sa v záujme lepšieho a efektívnejšieho prístupu k dodávateľským reťazcom vyvinul spoločný dátový priestor založený na značke dôvery týkajúcej sa verejných údajov o agripotravinárstve v EÚ. V každom členskom štáte by sa mali stanoviť konkrétne ciele. Spoluzodpovednosť za údaje, dátové družstvá v oblasti poľnohospodárstva a rozvoj partnerstiev pre dátové poľnohospodárstvo si vyžadujú osobitné finančné zdroje a osobitnú stratégiu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V agropotravinárskom sektore chýba rozvoj noriem a spoločnej metodiky na zaistenie porovnateľnosti a spoločného využívania údajov. V tomto ohľade by sa mali vykonať konkrétne kroky so zapojením členských štátov, keďže niektorí poľnohospodári sú povinní zbierať údaje, aby mohli predávať svoje produkty maloobchodníkom. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV navrhuje, aby ISPU pomohla zlepšiť pochopenie celého ekosystému poľnohospodárskeho podniku a aby bola interoperabilná s inými databázami, ktoré zahŕňajú údaje o dodávateľskom reťazci alebo spoločne analyzujú samostatné súbory údajov, aby bolo možné monitorovať rozdeľovanie pridanej hodnoty a zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie so všetkými aktérmi v potravinovom reťazci. ISPU by mala poskytovať základné kľúčové ukazovatele výkonnosti spojené s výkonnosťou poľnohospodárskeho podniku, ale aj s regionálnou situáciou a situáciou týkajúcou sa produktu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ISPU by mala prispieť k dosiahnutiu inteligentného, inovačného a udržateľného riadenia poľnohospodárskeho podniku, zlepšovaniu jeho riadenia a výroby a prepojeniu s exogénnymi premennými poľnohospodárskej výroby (počasie atď.). Poľnohospodári a družstvá by sa mali viac zapájať do výskumných projektov a finančné prostriedky EÚ by sa mohli prideliť osobitne na digitalizáciu agropotravinárskeho sektora. Z dôvodu špecifickej povahy sektora by sa mala uskutočniť osobitná výzva na predkladanie návrhov so zapojením členských štátov. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Príspevok ISPU k digitalizácii poľnohospodárstva a agropotravinárskeho sektora

| 5.1. | Internalizácia technológií IT je pomalý proces, pretože poľnohospodárstvo stále patrí k najmenej digitalizovaným sektorom a medzi krajinami, regiónmi a poľnohospodárskymi podnikmi v tomto ohľade pretrvávajú výrazné rozdiely. Digitálna integrácia predstavuje obrovský problém a mali by sme sa na ňu zameriavať, aby sa znížili nerovnosti. Digitalizovanejší agropotravinársky sektor prispeje k väčšej transparentnosti v dodávateľskom reťazci a zníži riziko špekulácie s potravinami. EHSV navrhuje, aby Komisia, členské štáty a občianska spoločnosť ako partneri zaviedli osobitný integrovaný program na digitalizáciu agropotravinárskeho sektora. Uľahčenie prístupu k hardvérovým a softvérovým technológiám pre členské štáty, a najmä pre drobných poľnohospodárov, by sa malo zahrnúť do osobitných programov, keďže digitálna transformácia je prioritou. Pravidelne by sa mala riešiť obnova softvérových licencií používaných na zber a výmenu údajov. V tejto súvislosti sa môžu používať finančné prostriedky EÚ, hoci zapojenie členských štátov je dôležitým faktorom. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Autonómne a inteligentné stroje alebo senzory vytvárajú údaje, ktoré môžu pomôcť pri rozhodovaní na úrovni poľnohospodárskeho podniku a môžu skonsolidovať správu údajov na úrovni dodávateľského reťazca. Prepojenosť a interoperabilita medzi subjektmi dodávateľského reťazca spolu s geopriestorovými údajmi by mali pomôcť zabezpečiť spojenie s trhom pre drobných poľnohospodárov a konsolidáciu dodávateľských reťazcov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Upevnenie schopnosti zbierať, zdieľať, spravovať a využívať údaje na úrovni poľnohospodárskeho podniku, najmä pri malých poľnohospodárskych podnikoch, je dôležité na lepšie začlenenie poľnohospodárov do dodávateľských reťazcov a na zvýšenie efektívnosti poľnohospodárskych podnikov. Náklady by sa mali hradiť prostredníctvom SPP a členské štáty by mali do strategických plánov začleniť osobitné opatrenia. Slabé znalosti drobných poľnohospodárov v digitálnych procesoch sa musia starostlivo riešiť a v rámci celej SPP a ďalších relevantných politík sa treba neprestajne zameriavať na prehlbovanie digitálnych znalostí. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Zber sociálnych a environmentálnych údajov by nemal byť izolovaným procesom ani doplnkovou činnosťou, ale nepretržitou činnosťou na úrovni poľnohospodárskeho podniku bez ohľadu na jeho veľkosť alebo druh a členské štáty by mali túto nepretržitú činnosť podporovať. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV je znepokojený tým, že dopyt po údajoch a digitalizácii v agropotravinárskom sektore by mohol viesť k cenovej diskriminácii a špekulácii na komoditných trhoch. Koncentrácia trhu s údajmi v malom množstve spoločností sa musí riešiť tak, aby bola zabezpečená dátová suverenita. Okrem toho výmena údajov medzi subjektmi dodávateľského reťazca musí prebiehať spravodlivým, transparentným a nediskriminačným spôsobom, čo ISPU umožní, aby pomohla dosiahnuť spravodlivejší dodávateľský reťazec a znížiť nepriame emisie. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Treba sa nepretržite zameriavať na vytvorenie rámca pre demokratickosť údajov a vyváženej vyjednávacej sily, pokiaľ ide o prínosy údajov v agropotravinárskom sektore. EHSV víta zavedenie identifikačného čísla pre poľnohospodárske podniky a pripomína, že je potrebná väčšia jasnosť, pokiaľ ide o súkromie a vlastníctvo údajov, zodpovednosť za ne a ich prenosnosť v poľnohospodárstve. Malo by sa zabezpečiť rovnocenné rozdelenie prínosov údajov na základe reciprocity medzi subjektmi, ktoré údaje poskytujú, a tými, ktoré ich agregujú, ako aj ľahká objaviteľnosť údajov ISPU. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kampane na zvyšovanie povedomia, v ktorých sa zdôrazní dôležitosť údajov pre hospodársku, sociálnu a environmentálnu výkonnosť poľnohospodárskych podnikov, najmä drobných poľnohospodárov, sú potrebné, aby sa upevnila dôvera a rozšírilo pochopenie prínosu údajov k relevantnosti a účinnosti budúcich verejných politík. Subjekty agropotravinového reťazca by mali mať prístup k otvoreným platformám údajov, aby sa zabezpečila porovnateľnosť a transparentnosť v dodávateľských reťazcoch produktov. ISPU by mohla poľnohospodárov motivovať, aby využívali digitálne platformy na ľahšiu integráciu do dodávateľských reťazcov a prenos najlepších postupov. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Neustále by sa mala zabezpečovať digitálna gramotnosť, najmä v prípade malých poľnohospodárskych podnikov a starších poľnohospodárov, ako aj odborná príprava pre subjekty zodpovedné za zber údajov. Mala by prebiehať odborná príprava, postupy a kampane v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Napriek pokroku, ku ktorému došlo v oblasti digitalizácie a údajov, sú potrebné ľahšie používateľné systémy. EHSV poukazuje na potrebu zabezpečiť širokopásmové pokrytie a digitalizáciu ako predpoklad presného poľnohospodárstva a robotiky a podporiť investície do udržateľných techník. Malo by sa zvážiť jasné prepojenie medzi ISPU a Nástrojom na prepájanie Európy, ale aj s investičným fondom pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE. |
| --- | --- |

5.8.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému „Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

1

„Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia

(2)  https://www.h2020fairshare.eu/.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

3

(4)  Prieskumné stanovisko EHSV na tému Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 187).

4

Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/171

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán na vytvorenie koridorov solidarity medzi EÚ a Ukrajinou s cieľom uľahčiť vývoz ukrajinských poľnohospodárskych výrobkov a dvojstranný obchod s EÚ

[COM(2022) 217 final]

(2023/C 75/25)

| Spravodajca: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Marcin NOWACKI

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 156/12/17 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

156/12/17

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV poukazuje na to, že nevyprovokovaná vojenská agresia Ruskej federácie na Ukrajinu viedla k zničeniu významnej časti infraštruktúry a blokáde námorných prístavov a námorných trás, čo malo za následok kolaps zahraničného obchodu Ukrajiny. Preto je potrebné preskúmať alternatívne obchodné trasy využívajúce cestnú a železničnú dopravu medzi EÚ a Ukrajinou. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyzýva členské štáty, Komisiu a Radu, aby prijali opatrenia na zlepšenie colného konania na hraničných priechodoch zvýšením počtu úradníkov a spoluprácou medzi úradníkmi EÚ a Ukrajiny. Tieto opatrenia by mali byť pokračovaním trendu, ktorý už možno pozorovať v niektorých krajinách EÚ. Poľsko napríklad otvorilo vyhradené koridory pre nákladnú dopravu na hraničných priechodoch Korczowa-Krakovec a Dorohusk-Jahodyn. Treba tiež zdôrazniť, že je potrebná spolupráca medzi krajinami EÚ a Ukrajinou s cieľom zlepšiť colné konanie, a to okrem iného prostredníctvom súbežného colného konania všetkých príslušných útvarov, pričom sa dodržia všetky postupy členských štátov EÚ aj Ukrajiny. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Treba poznamenať, že jedným z najnovších kľúčových výsledkov snáh o zvýšenie obchodu po súši je podpísanie dvoch dohôd medzi EÚ, Ukrajinou a Moldavskom o liberalizácii cestnej prepravy ukrajinského tovaru do EÚ cez Moldavsko. Dohody o cestnej doprave prispejú k tomuto úsiliu tým, že uľahčia cestnú prepravu tovaru medzi EÚ a Ukrajinou a Moldavskom a umožnia ukrajinským a moldavským dopravcom a dopravcom z EÚ prechádzať cez územia týchto krajín a vykonávať tam svoju činnosť bez toho, aby museli na tieto operácie získať povolenia. V dohode medzi EÚ a Ukrajinou sa stanovuje aj uznávanie ukrajinských vodičských preukazov a osvedčení o odbornej kvalifikácii (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poukazuje na potrebu naliehavých investícií do infraštruktúry s cieľom zvýšiť priepustnosť hraníc a umožniť obchodovanie po železnici. Tieto investície možno realizovať len s podporou európskych fondov. Na zvýšenie objemu dopravy sú potrebné podpora investičného procesu, platobné záruky a poistenie pre podnikateľov zapojených do prepravy tovaru medzi EÚ a Ukrajinou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje potrebu úzkej spolupráce s ukrajinskými partnermi, a to nielen pri realizácii investičného procesu a zlepšovaní postupov prepravy tovaru, ale aj v snahe umožniť ukrajinským pracovníkom pracovať v EÚ. To znepokojuje tak vládnych, ako aj sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že v oznámení Európskej komisie sa presne uvádza, čo tvorí a spôsobuje značnú záťaž v obchode medzi EÚ a Ukrajinou. Pokračujúci ozbrojený konflikt na ukrajinskom území spôsobený úplne neodôvodnenou inváziou Ruska viedol k rozsiahlemu zničeniu ukrajinskej infraštruktúry a blokáde jej čiernomorských námorných prístavov, čo ju odtrhlo od medzinárodných obchodných kanálov. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Toto stanovisko je reakciou na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán na vytvorenie koridorov solidarity medzi EÚ a Ukrajinou s cieľom uľahčiť vývoz ukrajinských poľnohospodárskych výrobkov a dvojstranný obchod (2)
  s EÚ z 12. mája 2022. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jednou z hlavných komodít, ktoré Ukrajina produkuje a vyváža do EÚ, ako aj do mnohých afrických a ázijských krajín, sú potraviny, a najmä obilie. Ukrajina je jedným z najväčších výrobcov potravín. Blokáda zahraničného obchodu znamená výrazný pokles dodávok mnohých potravinových výrobkov do EÚ a do celého sveta. Ukrajina a Rusko spoločne produkujú 10 % pšenice vo svete a predstavujú 30 % svetového obchodu s pšenicou. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta návrh Európskej komisie vytvoriť alternatívne a optimalizované logistické trasy – nové „koridory solidarity medzi EÚ a Ukrajinou“ – na uľahčenie obchodu s ukrajinskými poľnohospodárskymi výrobkami a dvojstranného zahraničného obchodu. Koridory tiež Ukrajine umožnia prístup k európskym obchodným trasám prostredníctvom námorných prístavov, čo umožní nášmu východnému susedovi podieľať sa na svetovom obchode. Panuje však všeobecná zhoda, že vývoz po súši môže kompenzovať len jednu tretinu až polovicu toho, čo Ukrajina bežne vyváža cez Čierne more. Okrem toho sú náklady na prepravu po súši do Európy oveľa vyššie ako náklady na vývoz loďou cez Čierne more. Ukrajinský vývoz je navyše v rámci vnútorného trhu EÚ obmedzený. Poľnohospodári tak majú menej možností a nepomôže to ani zabezpečiť naliehavo potrebné dodávky potravín do mnohých afrických a ázijských krajín. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Otvorenie bezpečného obilného koridoru v Čiernom mori môže byť dobrou správou pre krajiny dovážajúce potraviny aj pre ukrajinských poľnohospodárov. Vzhľadom na nízku dôveryhodnosť Ruska sa preukáže až neskôr, či sa to dá skutočne zrealizovať. Okrem toho čelíme v tomto období vysokým cenám palív a hnojív. Veľkú časť ukrajinskej poľnohospodárskej pôdy kontroluje Rusko alebo je vystavená riziku ruských útokov. Môže sa stať, že poľnohospodári už nebudú môcť vykonávať poľnohospodársku činnosť z dôvodu vysokých nákladov a nízkej bezpečnosti. V takom prípade môžu zanechať poľnohospodárstvo, čím sa zvýši tlak na medzinárodnú potravinovú bezpečnosť a zároveň pracovníci prídu o prácu. Je naliehavo potrebné nájsť nejaké riešenia. Nesmieme strácať čas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV konštatuje, že Komisia správne identifikovala prekážky, t. j. najproblematickejšie oblasti, ktoré bránia obchodu medzi EÚ a Ukrajinou, a navrhuje niekoľko opatrení na riešenie zistených problémov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hlavná záťaž pri rozvoji obchodu medzi EÚ a Ukrajinou sa týka infraštruktúry. Preto sú naliehavo potrebné investície, ktorými sa zabezpečí, že hraničné priechody zostanú prejazdné, a ktoré uľahčia železničnú dopravu medzi Ukrajinou a členskými štátmi EÚ. Mala by sa nadviazať a rozšíriť spolupráca medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi, Ukrajinou a Moldavskom, ktoré môžu zohrávať aktívnu úlohu pri preprave tovaru. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Je ťažké odhadnúť škody spôsobené inváziou Ruska na Ukrajinu, najmä preto, že nevieme, ako dlho bude vojna trvať. Napriek tomu by sa už malo uvažovať o plánovaní obnovy Ukrajiny, jej hospodárskeho rozvoja a integrácie do hospodárskeho ekosystému Európskej únie. Dôležitým krokom k obnove Ukrajiny bola konferencia v Lugane, ktorá sa konala 4. – 5. júla 2022. Nadobúda to ešte väčší význam, keďže lídri EÚ sa 23. júna 2022 rozhodli udeliť Ukrajine štatút kandidátskej krajiny na vstup do Európskej únie. Plán, ktorý navrhla Európska komisia na vytvorenie koridorov solidarity s cieľom zvýšiť obchod medzi Európskou úniou a Ukrajinou, je rozhodne zásadným krokom k dosiahnutiu tohto cieľa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ukrajina má 18 prístavov, z ktorých sa tovar môže vyvážať do európskych krajín a iných častí sveta. Ukrajina nedávno informovala, že 15 z nich bolo zablokovaných. V prevádzke ostali len tri prístavy: Reni, Izmajil a Ust-Dunajsk. Rusko tiež zabránilo odplávať takmer 80 zahraničným lodiam s posádkami. Ukrajinské zdroje uvádzajú, že v marci opustilo prístavy len 400 000 ton nákladu. V máji sa výkon prístavov zvýšil na 1,3 milióna ton (3). To je však len kvapka v oceáne v porovnaní s tým, čo je potrebné. Nádej na zintenzívnenie námorného obchodu sa vkladá do dohody, na základe ktorej Rusko umožní obchodným lodiam vyplávať z ukrajinských prístavov. Prvé lode s ukrajinským obilím už opustili prístav v Odese. Treba zdôrazniť, že dohoda s Ruskom je krehká a prístavy by mohli byť kedykoľvek znova úplne zablokované (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Koniec koncov Ukrajina je jedným z najväčších producentov potravín na svete. Približne polovica svetového vývozu slnečnicového oleja, 16 % kukurice a 10 % pšenice pochádza z tejto krajiny. Ukrajina je tiež dôležitým výrobcom a vývozcom iných obilnín a potravinových výrobkov (5). Vývoz potravín je pre Ukrajinu kľúčovým zdrojom príjmov a v roku 2021 priniesol 27,7 miliardy USD (6). Ukrajinské poľnohospodárske výrobky sa predávajú v juhovýchodnej Ázii, na Blízkom východe a v Afrike. Medzi najväčších dovozcov tohto tovaru patria aj krajiny EÚ ako Španielsko, Holandsko a Taliansko. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pred inváziou Ruska na Ukrajinu sa približne dve tretiny ukrajinského tovaru vyvážali po mori. V tom čase sa obilniny vyvážali takmer výlučne po mori; v prípade rastlinných olejov šlo o viac než 90 % (7). Blokáda komerčných námorných prístavov v Čiernom mori priamo ovplyvňuje medzinárodnú potravinovú bezpečnosť a hospodársku situáciu v mnohých krajinách na celom svete. Obmedzené dodávky potravín z Ukrajiny sú nepochybne dôležitým faktorom cenovej inflácie v celej EÚ a bude to tak aj naďalej. Zber plodín narušila vojna, keďže ruské jednotky ich kradli na okupovaných územiach. Okrem toho v týchto oblastiach zamínovali a spálili polia s plodinami. Za týchto podmienok je úroda na Ukrajine oveľa nižšia ako v predchádzajúcich rokoch. V kombinácii s ťažkosťami pri vývoze by to mohlo viesť k hladomoru v mnohých regiónoch sveta. Okrem toho sa odhaduje, že približne 30 % ukrajinských oblastí, v ktorých sa pestuje pšenica, je v súčasnosti pod kontrolou Ruska (august 2022). Stav produkcie v okupovaných oblastiach je nejasný: kto kontroluje tieto dodávky a môžu sa dostať na svetové trhy? Okrem toho sa po vypuknutí vojny odhadovalo, že na Ukrajine bolo zadržaných 20 až 25 miliónov ton obilia zo zberu v roku 2021. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tieto problémy v plnej miere odôvodňujú návrhy Komisie na vytvorenie koridorov solidarity. EHSV však poukazuje na to, že návrh Komisie by mal okrem opatrení na rozšírenie kapacity hraničných prechodov zahŕňať aj opatrenia na zvýšenie bezpečnosti investícií. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Koordinácia práce colných orgánov členských štátov EÚ a Ukrajiny

| 4.1.1. | Spoločné colné kontroly na hranici EÚ s Ukrajinou nie sú nič nové. Podobný mechanizmus sa použil aj v rámci futbalových majstrovstiev Európy UEFA Euro 2012. Počas nich prekročilo poľsko-ukrajinskú hranicu viac ako milión ľudí. V tom čase sa však osobitné colné režimy vzťahovali len na pohyb osôb, a nie na tovar. Koordinácia colných služieb však umožnila zvýšiť kapacitu hraničných priechodov. Mimoriadne okolnosti vyvolané inváziou Ruska na Ukrajinu určite odôvodňujú zváženie podobných opatrení pre prepravu tovaru. Niet pochýb o tom, že na hraničných priechodoch s Ukrajinou sú potrebné colné kontroly. Odporúčame však, aby ich v plnej spolupráci a koordinácii na jednom mieste súbežne vykonávali úradníci členského štátu EÚ a Ukrajiny. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Zvýšenie kapacity hraničných priechodov. Riešenia v oblasti cestnej dopravy. Otvorenie nových hraničných priechodov a koridorov na colné vybavenie tovaru, najmä agropotravinárskych výrobkov.

| 4.2.1. | Otvorenie hraničných priechodov a zvýšenie ich kapacity má zásadný význam pre umožnenie voľnej výmeny tovaru medzi členskými štátmi EÚ a Ukrajinou. Tento trend sa objavuje v krajinách susediacich s Ukrajinou a mal by sa podporovať, a to aj finančne, prostredníctvom investícií do potrebnej infraštruktúry. Je potrebné rozšíriť kapacitu existujúcich hraničných priechodov, napr. zvýšením počtu colných pracovníkov, a otvoriť nové hraničné priechody na miestach, kde je to možné, najmä na colné vybavenie tovaru. Treba uviesť príklad Poľska, ktoré zvýšilo kapacitu prepravy tovaru na hraničných priechodoch Korczowa-Krakovec a Dorohusk-Jahodyn. Vďaka rozšíreniu a využívaniu existujúcej infraštruktúry Poľsko v krátkom čase skrátilo čakacie lehoty na preclenie tovaru na iných hraničných priechodoch. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Treba poznamenať, že existuje možnosť využívať na obchodovanie s ukrajinským obilím námorné prístavy nielen v Poľsku, ale aj v pobaltských krajinách. Je potrebné účinne využívať železničnú sieť v Poľsku a umožniť ukrajinským orgánom a podnikom využívať prístavy v Poľsku, Litve, Lotyšsku a Estónsku. Je dôležité spomenúť, že značné množstvo ukrajinského obilia sa skladuje v skladoch na poľsko-ukrajinskej hranici. To znamená, že stále existujú prekážky brániace obchodnej logistike, ktoré treba odstrániť. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Treba poznamenať, že Komisia takisto navrhuje začať rokovania o uzavretí dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou o cestnej nákladnej doprave. Po počiatočnom období platnosti by táto dohoda mohla zostať v platnosti dovtedy, kým budú pretrvávať závažné dôsledky ruskej vojenskej agresie voči Ukrajine pre dopravnú infraštruktúru a operácie. Treba však zdôrazniť, že ukrajinské a európske podnikateľské prostredie sa značne líši. Preto je nevyhnutné, aby každá dohoda medzi EÚ a Ukrajinou obsahovala plán regulačných zmien na Ukrajine, aby sa vnútroštátne predpisy zblížili s európskymi normami vrátane balíka opatrení v oblasti mobility. V opačnom prípade môžu ukrajinské dopravné spoločnosti získať významnú konkurenčnú výhodu oproti svojim európskym náprotivkom, čo by malo vážne hospodárske dôsledky pre európske odvetvie dopravy. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | V opatrení 4 Komisia vyzýva, aby sa cez koridory pre nákladnú dopravu s najlepšou dostupnou kapacitou uprednostnila preprava ukrajinských poľnohospodárskych výrobkov určených na vývoz. Je to dôležité z administratívneho hľadiska. Treba však zdôrazniť, že bez dodatočných hospodárskych stimulov a primeraného poistenia nemusia byť súkromní dopravcovia ochotní prevziať riziká spojené s prepravou poľnohospodárskych výrobkov. Súkromné spoločnosti sa budú riadiť zásadou maximalizácie zisku a minimalizácie rizika, a tak si môžu namiesto prepravy poľnohospodárskych výrobkov z Ukrajiny vybrať iné komodity alebo sa môžu zamerať na úplne odlišnú činnosť. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia správne identifikovala potrebu odstrániť početné prekážky, ktoré bránia ukrajinským vodičom pracovať v EÚ. S ukrajinskými partnermi by sa mali prijať spoločné opatrenia s cieľom umožniť Ukrajincom pracovať v európskych dopravných spoločnostiach a slobodne prekračovať hranice. Napokon európske dopravné spoločnosti pôsobiace v regióne čelia značnému nedostatku pracovníkov. Mnohí ukrajinskí občania pracovali v krajinách EÚ pred vojnou, ale po jej vypuknutí boli nútení vrátiť sa do svojej vlasti. V súčasnosti nemôžu opustiť Ukrajinu a pracovať v EÚ, čo má vplyv na situáciu európskych podnikov. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Železničné spojenia medzi EÚ a Ukrajinou

| 4.3.1. | EHSV konštatuje, že Európska komisia správne identifikuje problémy v oblasti železničnej nákladnej dopravy. Rozchod koľaje v EÚ je 1 435 mm, zatiaľ čo na Ukrajine 1 520 mm. To znemožňuje európskym nákladným vlakom jazdiť na ukrajinských tratiach a naopak. Komisia však poukazuje na prax výmeny vozňových podvozkov, ktorá nemusí byť v každom prípade dostatočná. Treba poznamenať, že ukrajinské vozne sú niekedy širšie ako tie, ktoré sa používajú v Európe, čo im môže brániť jazdiť na európskych tratiach. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | V opatrení 5 sa Komisia zaväzuje spolupracovať s členskými štátmi a daným odvetvím na identifikácii kľúčových prekládkových centier/centier zmeny rozchodu koľaje na hraniciach medzi EÚ a Ukrajinou a za týmito hranicami s cieľom stanoviť objemy, ktoré sa môžu denne prepravovať ako voľne ložený tovar alebo v kontajneroch. Treba zdôrazniť, že koordinačná pomoc EÚ by mala ísť nad rámec dopravy a mala by sa vzťahovať aj na špeditérske služby. Ukrajinské spoločnosti v súčasnosti čelia veľkým ťažkostiam pri vytváraní nových logistických reťazcov (rezervácia hraničných terminálov a organizácia železničnej nákladnej dopravy, rezervácia terminálov v prístavoch, zmluvy so špedičnými spoločnosťami). Často dodávajú obilie len na hranicu, odkiaľ sa nedostane ďalej. Problém by sa mohol vyriešiť rozsiahlymi podujatiami a mechanizmami na nadväzovanie kontaktov (aj online), ako je prepojenie ukrajinských vývozcov s európskymi špeditérmi, logistickými spoločnosťami atď. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Realizácia koridorov solidarity si vyžaduje viacero investícií do infraštruktúry, najmä do železníc. Významným príkladom je rozšírenie európskej železničnej infraštruktúry v rámci navrhovaného koridoru Poľsko – Ukrajina – Rumunsko na trati Gdansk – Lublin/Przemyśl – Ľvov – Černivci – Suceava – Constanța. Projekt by mohol byť východným úsekom nového baltsko-čiernomorského koridoru TEN-T, o ktorom sa diskutuje v rámci cyklickej revízie siete TEN-T. Po uskutočnení potrebných investícií v Poľsku, ako je centrálny dopravný uzol – Uzol solidarity, a prispôsobenie vysokorýchlostných železníc nákladnej doprave, to bude pravdepodobne najrýchlejšia trasa prepravy tovaru z Ukrajiny do baltských námorných prístavov. Realizácia investícií do železničnej dopravy v rámci siete TEN-T umožní Moldavsku lepšie sa prepojiť s EÚ a otvoriť viac trás nákladnej dopravy do Odesy a Kišiňova. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Finančná podpora a znižovanie rizika pre podnikateľov

| 4.4.1. | Obnova Ukrajiny si vyžaduje značné investície. Značná časť infraštruktúry a poľnohospodárstva krajiny bola zničená vojenskými operáciami. Tieto investície si vyžadujú zdroje financovania a platobné záruky, ktoré poskytujú istotu v prípadoch, keď investor nie je schopný zaplatiť dodávateľovi. Preto je potrebné vyčleniť z európskych fondov prostriedky na podporu podnikateľov, ktorí investujú na Ukrajine. Vzhľadom na vysoké náklady na palivo, hnojivá a poistenie mnohí poľnohospodári nebudú riskovať investície. Mnohé poľnohospodárske podniky v obývaných oblastiach zostanú opustené, čo znamená, že obyvatelia ostanú bez práce a výroba potravín sa zastaví. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komisia správne poukazuje na to, že majitelia vozňov v EÚ sa zdráhajú posielať svoje železničné vozne a vozidlá na Ukrajinu. Reakciou Ukrajiny na tieto obavy je vládny dekrét, v ktorom sa Ukrajina zaviazala pokryť náklady vyplývajúce zo strát vozňov alebo nákladných člnov. Tento dekrét však nekompenzuje poistné riziká a nevzťahuje sa na cestnú dopravu. Európske železničné koľajové vozidlá už čiastočne vstupujú na Ukrajinu, ale stále len v obmedzenom počte. Je logické podporovať EÚ v spolupráci s Ukrajinou a vyčleniť na tento nástroj osobitné finančné prostriedky. Riziko súvisiace s vojnou na ukrajinskom území výrazne ovplyvňuje ochotu podnikov (aj v odvetví cestnej dopravy) zapojiť sa do obchodu s nákladnou dopravou medzi EÚ a Ukrajinou. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komisia vo viacerých bodoch poukazuje na potrebu značných investícií, napr. do výstavby železničných spojení, infraštruktúry pre prekládku nákladu alebo skladovacej infraštruktúry. Treba poznamenať, že kľúčovou výzvou pre súkromné investície do infraštruktúry na prepravu obilia (terminály, výťahy, nákupy vozňov a železničných koľajových vozidiel, rozvoj prístavných mól atď.) je neistota počas vojny, a teda riziko nadmerných investícií. Vzhľadom na globálny rozmer tohto problému existujú dobré dôvody na to, aby sa od štátov a medzinárodných organizácií požadovala podpora pri vytváraní finančných nástrojov na pokrytie rizika kľúčových investícií do infraštruktúry na prepravu a skladovanie obilia pre súkromné spoločnosti. Medzi potenciálne zainteresované strany patrí Európska investičná banka alebo iné rozvojové banky krajín v regióne. |
| --- | --- |

4.4.3.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova (europa.eu).

1

Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova

(2)  COM(2022) 217 final.

2

(3)  https://ubn.news/russian-invaders-have-seized-and-blocked-15-ukrainian-ports/.

3

(4)  https://www.business-standard.com/article/international/ukraine-russia-sign-un-deal-to-export-grain-and-fertiliser-on-black-sea-122072201213_1.html.

4

(5)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492; https://www.apk-inform.com/en/news/1526701; pozri tiež The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO).

5

The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine

(6)  https://www.weforum.org/agenda/2022/07/ukraine-s-food-exports-by-the-numbers/.

6

(7)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492.

7

---

PRÍLOHA

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý:

POZMEŇOVACÍ NÁVRH

Predkladá:

CAÑO AGUILAR Isabel

HAJNOŠ Miroslav

QUAREZ Christophe

SZYMAŃSKI Mateusz

TEN/781 – Koridory solidarity medzi EÚ a Ukrajinou

Bod 4.5

Doplniť nový bod za bod 4.4.3

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| | 4.5 | Ochrana práv pracovníkov v novom návrhu zákonníka práce |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

4.5

Ukrajinský parlament nedávno upustil od svojej dlhoročnej zásady konzultácií s odborovými zväzmi a združeniami zamestnávateľov o politikách týkajúcich sa zmien v pracovnoprávnych predpisoch. V dôsledku toho ukrajinský parlament prijal zákon č. 2434-IX, ktorý nadobudol účinnosť v auguste 2022, diskriminujúci pracovníkov v organizáciách s menej ako 250 zamestnancami a so mzdami vyššími ako osemnásobkom úrovne minimálnej mzdy tým, že umožnil ich zamestnávateľovi navrhnúť, aby podpísali individuálne pracovné zmluvy, ktoré môžu v prípade súhlasu uložiť takémuto zamestnancovi dodatočné povinnosti a povinnosti, ktoré nie sú stanovené v pracovnoprávnych predpisoch alebo kolektívnych zmluvách. Zákon bol prijatý pre stanné právo, je však zjavne súčasťou širšieho programu deregulácie a odnímania práv pracovníkov. Jeho prijatie a začlenenie jeho ustanovení do nových pracovnoprávnych predpisov v čase mieru by bolo v rozpore s acquis EÚ vrátane slobody poskytovať služby, pracovných a životných podmienok pracovníkov, udržateľných podmienok zamestnávania a zásady nediskriminácie, ale aj s povinnosťami vyplývajúcimi z ratifikovaných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce a Európskeho piliera sociálnych práv o bezpečnom a prispôsobivom zamestnaní, primeraných minimálnych mzdách a minimálnom príjme.

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 81 |
| --- | --- |
| Proti: | 97 |
| Zdržalo sa: | 17 |

Za:

81

Proti:

97

Zdržalo sa:

17

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/178 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/178

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výbor – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Stratégia EÚ v oblasti slnečnej energie

[COM(2022) 221 final]

a

Odporúčanie Komisie o urýchlení postupov udeľovania povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uľahčení zmlúv o nákupe energie

[C(2022) 3219 final]

(2023/C 75/26)

| Spravodajca: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Alena MASTANTUONO |

Spravodajca:

Kęstutis KUPŠYS

Pomocná spravodajkyňa:

Alena MASTANTUONO

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 171/1/3 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

171/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné, aby Európska únia (EÚ) podporila väčšie využívanie slnečnej energie a súvisiacich európskych kapacít, a to z viacerých dôvodov: dosiahnuť ciele v oblasti klímy, zvýšiť strategickú energetickú autonómiu EÚ, podporiť verejné a súkromné investície a vytváranie dôstojných pracovných miest, posilniť priemyselnú základňu a podporiť podnikateľské príležitosti a prispieť k prístupu domácností k cenovo dostupnej energii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zároveň poukazuje na potrebu uznať rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o ich energetický mix, ktorý odráža ich geografické a klimatické podmienky a dostupnosť rôznych obnoviteľných zdrojov energie. Rozvoj slnečnej energie musí byť v súlade s technickými podmienkami a environmentálnou udržateľnosťou. Využitie plného potenciálu slnečnej energie v Európe si vyžaduje intenzívnejšiu spoluprácu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta stratégiu EÚ v oblasti slnečnej energie (1) (ďalej len „stratégia“), vyjadruje však poľutovanie nad tým, že jej výsledky budú viditeľné tak neskoro. Vyzýva členské štáty, aby nečakali na prijatie nových pravidiel EÚ a aby už teraz začali uľahčovať administratívne postupy a skracovali proces udeľovania povolení. EHSV vyzýva členské štáty, aby posilnili jednotné kontaktné miesto, integrované a jednotné postupy udeľovania povolení a aby bezodkladne rýchlejšie určili „vhodné oblasti“ a obmedzili tak dĺžku celého procesu vykonávania na dva roky. Zdôrazňuje tiež, že stratégia v oblasti slnečnej energie si vyžaduje rozsiahle využívanie uskladňovacích kapacít a pripravenosť prenosových a distribučných sietí. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV vyzýva tvorcov politík, aby umožňovali ľuďom stať sa výrobcami-spotrebiteľmi slnečnej energie a budovať energetické spoločenstvá a aby ich k tomu nabádali a podporovali ich v tom. EHSV odporúča, aby miestne samosprávy začali realizovať projekty na boj proti energetickej chudobe v tých oblastiach, v ktorých si ľudia nemôžu dovoliť investovať prostredníctvom energetických spoločenstiev. EHSV vyzýva, aby sa kládol väčší dôraz na poľnohospodársku fotovoltiku s cieľom ponúknuť poľnohospodárom nové príležitosti a výzvy.

| 1.4. | Výbor poznamenáva, že rozšírenie využívania tepelných čerpadiel by sa malo zvážiť spoločne so zvýšeným zavádzaním solárnej fotovoltiky, keďže kombinácia (strešného) solárneho fotovoltického systému a tepelného čerpadla predstavuje energeticky najúčinnejšie a ekonomicky dostupné riešenie ochladzovania v prípade, že to umožňujú klimatické podmienky. EHSV sa takisto domnieva, že je nutné propagovať veľkokapacitné solárne tepelné systémy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na zabezpečenie rozsiahleho zavádzania solárnych fotovoltických zariadení je potrebné posilniť európsku priemyselnú základňu a zabezpečiť hladké a spoľahlivé dodávateľské reťazce v oblasti slnečnej energie. EHSV preto považuje za nevyhnutné, aby EÚ našla spôsoby, ako vyrábať solárne fotovoltické zariadenia v Európe, zlepšiť prostredie pre verejné a súkromné investície a vytvoriť podmienky priaznivé pre podnikanie vrátane riadneho prístupu k financiám a silného zamerania na výskum a inovácie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Inštalácii solárnych zariadení bránia veľké prekážky vzhľadom na obrovský nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, ako aj prekážky regulačného a dokonca technického charakteru. EHSV naliehavo vyzýva, aby sa v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami intenzívne propagovala odborná príprava a rozvoj zručností. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje význam budovania domácej priemyselnej kapacity EÚ pre udržateľné a cenovo prijateľné výrobky v oblasti slnečnej energie a žiada rozhodnú podporu pre Alianciu pre solárny priemysel. Zdôrazňuje, že je jednoznačne nevyhnutné mobilizovať všetky zainteresované strany s podporou verejných orgánov a sociálnych partnerov, aby sa zabezpečili potrebné praktické znalosti a odbornosť, ako aj široká podpora pre zavádzanie solárnych fotovoltických zariadení. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Základné informácie

| 2.1. | Na pozadí vojny na Ukrajine, zavedenia sankcií EÚ voči Rusku a úsilia o riešenie problému energetickej suverenity predložila Európska komisia 18. mája 2022 plán REPowerEU (2), ktorého cieľom je „rýchle zníženie našej závislosti od ruských fosílnych palív urýchlením prechodu na čistú energiu a spojením síl s cieľom dosiahnuť odolnejší energetický systém a skutočnú energetickú úniu“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V súvislosti s výrobou čistej energie sa v pláne REPowerEU navrhujú spôsoby, akými EÚ môže urýchliť zelenú transformáciu a podnietiť k masívnemu investovaniu do energie z obnoviteľných zdrojov (3). Ako súčasť plánu REPowerEU prijala Európska komisia stratégiu EÚ v oblasti slnečnej energie (ďalej len „stratégia“). Táto stratégia sa zameriava na štyri iniciatívy:






  a) | Európsku iniciatívu pre strešné solárne inštalácie; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

Európsku iniciatívu pre strešné solárne inštalácie;

| b) | balík týkajúci sa povoľovacích postupov; |
| --- | --- |

b)

balík týkajúci sa povoľovacích postupov;

| c) | široké partnerstvo EÚ v oblasti zručností; |
| --- | --- |

c)

široké partnerstvo EÚ v oblasti zručností;

| d) | a Alianciu priemyslu EÚ v oblasti solárnej fotovoltiky. |
| --- | --- |

d)

a Alianciu priemyslu EÚ v oblasti solárnej fotovoltiky.

| 2.3. | Stratégia vychádza z navrhovaných iniciatív EÚ týkajúcich sa obnoviteľných zdrojov, energetickej hospodárnosti budov a energetickej efektívnosti (ďalej len „COM(2022) 222 final“ (4)). V COM(2022) 222 final sa predpokladá schválenie maximálneho trvania procesov udeľovania povolení týkajúcich sa zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Komisia predložila iniciatívu na zvýšenie cieľov, ktoré boli stanovené v predchádzajúcich návrhoch na revíziu smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (5) a smernice o energetickej efektívnosti (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Toto stanovisko je jedným z viacerých stanovísk EHSV týkajúcich sa energetiky a je potrebné ho vnímať v celkovom kontexte, ktorý okrem iného zahŕňa stanoviská venované plánu REPowerEU (7), trhom s energiou, energetickej bezpečnosti a cenám energie. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta navrhovanú stratégiu, a najmä skutočnosť, že sa v nej rieši potreba prijímania opatrení v rámci všetkých aspektov slnečnej energie: investície, inovácia, výroba energie, elektrická energia, koncepcia trhu, stimuly, infraštruktúra, kvalifikovaní pracovníci, zvyšovanie informovanosti, udržateľnosť a hodnotové reťazce. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podpora využívania slnečnej energie a rozšírenie európskych kapacít v tejto oblasti majú z viacerých dôvodov naliehavý význam. Je potrebné dosiahnuť ciele v oblasti klímy, a tiež posilniť strategickú autonómiu EÚ v oblasti energetiky. Podpora využívania slnečnej energie povedie aj k zvýšeniu verejných a súkromných investícií, vytváraniu dôstojných pracovných miest a poskytovaniu nových príležitostí na podnikanie a prispeje k zaisteniu prístupu domácností k cenovo dostupnej energii. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na dosiahnutie ucelenej a udržateľnej stratégie EÚ v oblasti slnečnej energie musí EÚ zabezpečiť:






  1. | vhodné regulačné rámce, ktoré šetria čas a znížia náklady, |
| --- | --- | --- |

3.3.

1.

vhodné regulačné rámce, ktoré šetria čas a znížia náklady,

| 2. | aktívne zapojenie spotrebiteľov do výroby slnečnej energie, |
| --- | --- |

2.

aktívne zapojenie spotrebiteľov do výroby slnečnej energie,

| 3. | využívanie úspor z rozsahu, |
| --- | --- |

3.

využívanie úspor z rozsahu,

| 4. | rozsiahle investície do infraštruktúry, |
| --- | --- |

4.

rozsiahle investície do infraštruktúry,

| 5. | stimuly pre výskum, vývoj a inováciu, |
| --- | --- |

5.

stimuly pre výskum, vývoj a inováciu,

| 6. | kvalifikovaných ľudí a kvalitné pracovné miesta, ktoré by ich prilákali, |
| --- | --- |

6.

kvalifikovaných ľudí a kvalitné pracovné miesta, ktoré by ich prilákali,

| 7. | dostatok nerastných surovín, |
| --- | --- |

7.

dostatok nerastných surovín,

| 8. | obehovosť a energetickú efektívnosť v celom sektore solárnej fotovoltiky a |
| --- | --- |

8.

obehovosť a energetickú efektívnosť v celom sektore solárnej fotovoltiky a

| 9. | primerané financovanie. |
| --- | --- |

9.

primerané financovanie.

| 3.4. | EHSV tiež poukazuje na to, že v stratégii sa musia uznať rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o ich energetický mix, ktorý odráža ich geografické a klimatické podmienky a dostupnosť rôznych obnoviteľných zdrojov energie. Okrem toho rozvoj slnečnej energie musí byť v súlade s technickými podmienkami a environmentálnym rámcom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor dúfa, že stratégia v oblasti slnečnej energie sa stane základným kameňom v procese prechodu na klimaticky neutrálny energetický systém, v ktorom energia z obnoviteľných zdrojov zohráva ústrednú úlohu. Na tento účel je potrebné klásť silný dôraz na rozvoj technológie uskladňovania, riadenie strany spotreby a integráciu celkového energetického systému. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV upozorňuje na naliehavú potrebu vytvoriť priaznivé podmienky pre výskum, vývoj výrobkov a budovanie priemyselných kapacít EÚ na výrobu udržateľných solárnych zariadení za konkurencieschopné ceny. EHSV preto rozhodne podporuje Alianciu priemyslu v oblasti solárnej fotovoltiky, od ktorej sa očakáva, že prinesie riešenia pretrvávajúceho problému klesajúcej priemyselnej kapacity v EÚ. V tejto súvislosti by sa mali využiť skúsenosti a možné synergie s inými alianciami, ako je Európska aliancia pre batérie. Subjekty občianskej spoločnosti by mali byť zapojené od úplného začiatku, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní praktických poznatkov a expertíz, ako aj pri oslovovaní širšieho publika a zabezpečení spoločenskej podpory a konzultácií. |
| --- | --- |

3.6.

Väčšie využívanie slnečnej energie

| 3.7. | Ak sa má zvýšiť akceptácia slnečnej energie, potrebujeme takú politiku, ktorá bude motivovať spotrebiteľov a všetky zainteresované strany energetického systému k tomu, aby pri obstarávaní svojej energie mali na pamäti tento cieľ. Zároveň ich treba povzbudzovať k tomu, aby sa zaviazali k opatreniam v oblasti energetickej účinnosti a úspor energie. To by sa mohlo dosiahnuť tak, že sa upozornia na očakávané výhody, napr. zníženie účtov za energie, zlepšenie každodenných životných podmienok, zvýšenie hodnoty ich nehnuteľnosti, a že sa navrhnú vhodné finančné nástroje. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyzýva tvorcov politík, aby umožňovali ľuďom stať sa nielen vedomými spotrebiteľmi energie, ale tiež výrobcami-spotrebiteľmi slnečnej energie a budovať energetické spoločenstvá, a aby ich k tomu nabádali a podporovali ich v tom. Prispelo by to k lepšej informovanosti občanov a ich väčšej nezávislosti, pokiaľ ide o ceny na spoločnom trhu. EHSV odporúča, aby miestne samosprávy realizovali spoločné projekty v oblasti slnečnej energie s využitím verejných budov, ako sú kancelárie, školy a nemocnice, v snahe bojovať proti energetickej chudobe v tých oblastiach, v ktorých si ľudia nemôžu dovoliť investovať prostredníctvom energetických spoločenstiev. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vzhľadom na prioritnú úlohu energetickej účinnosti a úspor by členské štáty mali uľahčiť zavádzanie inteligentných meracích zariadení s cieľom umožniť používateľom energie spraviť si lepší obraz o svojej spotrebe a lepšie pochopiť, ako ju riadiť. EHSV požaduje, aby sa vzala do úvahy súvislosť medzi zlepšením energetickej efektívnosti a posilnením úlohy solárnej energie pri obnove budov. Vyzýva členské štáty, aby viedli spotrebiteľov energie k tomu, aby si rozumne rozložili pokrývanie svojich energetických potrieb v priebehu 24 hodín v záujme zníženia dopytu v čase špičky. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výbor poznamenáva, že pokiaľ ide o nárast zavádzania solárnej fotovoltiky, mal by sa zohľadňovať spoločne s rozširovaním využívania tepelných čerpadiel, keďže obdobie najvyššej výroby slnečnej energie nastáva súbežne so zvýšeným dopytom po elektrine na chladenie budov. Kombinácia (strešného) solárneho fotovoltického systému a tepelného čerpadla preto poskytuje energeticky najefektívnejšie a najlacnejšie riešenie chladenia (v určitých časoch v priebehu dňa), pokiaľ to umožňujú klimatické podmienky. Vo zvyšných obdobiach výroba súvisí s premenlivosťou intenzity slnečného žiarenia, čo znamená, že na uspokojenie dopytu po energii sa musí použiť iný zdroj energie. Túto volatilitu možno čiastočne zmierniť vybudovaním rozsiahlej uskladňovacej kapacity, ktorá v súčasnosti stále nie je k dispozícii v dostatočnom rozsahu, a lepších prenosových spojení, čo si vyžaduje lepšiu spoluprácu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Slnečná tepelná energia sa vo väčšine členských štátov vo veľkej miere podceňuje. EHSV vyzýva, aby sa v plánoch energetickej transformácie na úrovni členských štátov, regiónov a miest a obcí – tam, kde je to možné – vo väčšej miere využíval systémov slnečnej tepelnej energie na veľkokapacitnej úrovni. Pri súčasnej kríze s dodávkami plynu a potrebe nahradenia zemného plynu, ktorý sa využíva hlavne na vykurovanie a priemyselné potreby, sa slnečná tepelná energia stane dôležitým faktorom v rámci energetického systému. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV vidí potrebu hlbšieho posúdenia a zvýšenia potenciálu pre využívanie strešnej solárnej fotovoltiky tým, že sa vytvoria stále mechanizmy pre konzultáciu a spoluprácu, do ktorých sa zapojí široké spektrum príslušných zainteresovaných strán. Na to by bolo potrebné zriadiť a náležite financovať miestne a regionálne agentúry a subjekty pre oblasť energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré by podporovali občanov, MSP a miestne samosprávy a zároveň by navrhovali iniciatívy v oblasti odbornej prípravy a podporovali vytváranie dôstojných pracovných miest. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Systémy solárnej fotovoltiky integrované do budov budú zohrávať dôležitú úlohu pri maximalizácii výroby slnečnej energie. Ak bude povrchmi vyrábajúcimi slnečnú elektrinu pokrytá nielen strecha, ale aj fasáda budovy, používateľovi sa dostane možnosť využívať slnko oveľa dlhšiu časť dňa. Tento prístup je dobrý pre celý energetický systém, pretože to znamená, že je možné zmierniť špičku výroby solárnej fotovoltiky. Výbor odporúča nabádať k ďalšiemu výskumu v oblasti systémov solárnej fotovoltiky integrovaných do budov a tiež vytvoriť ďalšiu úroveň iniciatívy v oblasti strešnej fotovoltiky, pričom sa bude klásť mimoriadny dôraz na podporu orientácie inštalácií solárnej fotovoltiky z východu na západ. |
| --- | --- |

3.13.

Urýchlenie postupov udeľovania povolení a zabezpečenie finančných zdrojov

| 3.14. | EHSV upozorňuje, že bude naliehavo potrebné urýchliť postupy udeľovania povolení s cieľom uľahčiť zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov vrátane jej výroby, uskladňovania, distribúcie a prenosu. Hoci udeľovanie povolení patrí do právomoci členských štátov, EHSV podporuje všeobecné usmernenia stanovené v COM(2022) 222 final a odporúčaní Komisie C(2022) 3219 final (8) a nabáda členské štáty, aby sa sústredili na vypracovanie svojich postupov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Na základe analýzy odvetvia (9) sa čas na udelenie povolenia pre inštalácie solárnej fotovoltiky pohybuje od 12 mesiacov v Litve po 48 mesiacov v Chorvátsku. Z 12 krajín, pre ktoré sú dostupné informácie, mali len tri krajiny čas na udelenie povolenia kratší než je lehota 24 mesiacov stanovená EÚ. EHSV preto vyzýva členské štáty, aby stanovili jasné a kratšie lehoty pre administratívne postupy a postupy udeľovania povolení a aby zjednodušili postupy tým, že posilnia jednotné kontaktné miesto, integrované a jednotné postupy na vydávanie povolení. Podľa názoru výboru by členské štáty nemali čakať na prijatie návrhu, ale mali by začať skracovať postupy už teraz. Výbor navyše zdôrazňuje, že je potrebné digitalizovať maximálne množstvo postupov v rámci rôznych fáz procesu udeľovania povolenia. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV plne súhlasí s časťou odporúčania Komisie (10) nazvanou „Uľahčenie účasti občanov a komunít“. Účasť občanov a energetických spoločenstiev na projektoch týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov je zásadná pre zapojenie sa občanov do energetickej transformácie a ich podporu. EHSV zdôrazňuje, že využívanie slnečnej energie by nemalo byť privilégiom niektorých spotrebiteľov a že spotrebitelia trpiaci energetickou chudobou a zraniteľní spotrebitelia musia mať prístup k slnečnej energii, napríklad prostredníctvom zariadení inštalovaných na objektoch sociálneho bývania, energetických spoločenstiev alebo finančnej podpory pre jednotlivé zariadenia. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Podľa COM(2022) 222 final by členské štáty mal prijať plán alebo plány, v ktorých určia „oblasti vhodné na výrobu energie“ pre jeden alebo viac druhov obnoviteľných zdrojov energie, a to do dvoch rokov po nadobudnutí účinnosti zmien smernice. Výbor zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné, aby sa tieto plány zaviedli čo najskôr a aby sa celý proces vykonávania obmedzil na maximálne dva roky. Strechy predstavujú homogénny priestor, samozrejme s výnimkou kultúrne chránených oblastí. EHSV sa zasadzuje o kratšie obdobia pre naštartovanie iniciatív, v rámci ktorých sú dobre známe technické riešenia, ako v prípade strešnej fotovoltiky. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV takisto poznamenáva, že fotovoltické moduly plávajúce na jazerách a povrchoch vodných nádrží znižujú stratu vody v dôsledku vyparovania, pričom sa zároveň prostredníctvom vnútorného chladenia vodou zvyšuje účinnosť fotovoltických zariadení pri konverzii energie. V prípade priehrad sa môžu dodávky dennej energie realizovať prostredníctvom plávajúceho fotovoltického zariadenia a nočnej energie vodou vypúšťanou z priehrady, a to všetko s využitím existujúceho pripojenia do siete. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | V prípadoch, keď sú technické riešenia menej pokročilé a vplyv na stratu biodiverzity neboli úplne preskúmané, je potrebné postupovať obozretne. Jedným z takýchto príkladov by mohli byť plávajúce fotovoltické projekty, najmä v neumelých vodných útvaroch. Medzi jeden z mála nedostatkov uvedeného návrhu patrí skutočnosť, že sa neuplatňuje podrobnejší prístup. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EHSV vyzýva, aby sa kládol väčší dôraz na poľnohospodársku fotovoltiku, prípadne aj formou ďalšieho odporúčania Komisie. Opatrenia členských štátov v tejto oblasti by nemali narúšať využívanie produktívnej poľnohospodárskej pôdy, ani poškodzovať výrobu potravín (je preto potrebné stimulovať výrobu slnečnej energie na menej hodnotnej pôde). Zároveň by sa mali v oblasti poľnohospodárskej politiky vyzdvihovať príležitosti spojené s dodatočnými príjmami z výroby energie pre poľnohospodárov a lepšou ochranou plodín a zvierat (tienenie a ochladzovanie, zníženie teplotného stresu, ochrana pred krupobitím a mrazom). Na posledný uvedený faktor by sa malo nazerať tiež z hľadiska lepšej adaptácie na zmenu klímy. Rozsiahle solárne parky by sa mali prednostne inštalovať na okrajových a opustených priemyselných pozemkoch. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Podpora využívania slnečnej energie je naliehavou otázkou, a preto je potrebné, aby príslušné projekty obsiahnuté v národných plánoch obnovy a odolnosti boli prioritou. Keďže kapacita na výrobu zelenej energie, a najmä slnečnej, sa v rámci regiónov značne líši, k celkovým dodávkam energie v EÚ by mohla a mala rozhodne prispievať politika súdržnosti. Zásadnú úlohu by mal zohrávať aj InvestEU alebo podobný program. EHSV víta skutočnosť, že stratégia sa zameriava na zmenu účelu bývalej priemyselnej alebo banskej pôdy, keďže takéto pozemky predstavujú príležitosť na zavádzanie systémov slnečnej energie. EHSV v tomto smere podporuje využitie modernizačného fondu a Fondu na spravodlivú transformáciu pre vhodné oblasti. |
| --- | --- |

3.21.

Posilnenie výrobných a inštalačných kapacít

| 3.22. | Súčasný cieľ EÚ v oblasti solárnej fotovoltiky 320 GW do roku 2025 a 600 GW do roku 2030 (Nemecko chce samotné dosiahnuť 215 GW) je veľmi ambiciózny, ale je nevyhnutný na dosiahnutie klimatických cieľov EÚ. Podľa plánu REPowerEU sa každoročne až do roku 2025 musí kapacita zvýšiť o 42 GW, pričom po roku 2025 sa tempo zvýši až na 53 GW ročne. Podľa tohto plánu musí EÚ zdvojnásobiť tempo inštalácie solárnych panelov zaznamenané v roku 2021: okamžite je potrebný veľký skok z 21 GW ročne na 42 GW ročne. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Z dôvodu nedostatočných výrobných kapacít nie je európske hospodárstvo v súčasnosti pripravené dodávať komponenty potrebné na takéto rozsiahle zavádzanie solárnej fotovoltiky. Existujú tiež veľké prekážky brániace inštalácii vzhľadom na obrovský nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, ako aj prekážky regulačného a dokonca technického charakteru. Pre porovnanie, a v ostrom kontraste s EÚ, sa očakáva, že Čína v roku 2022 nainštaluje ďalších 100 GW kapacity fotovoltickej energie, čím takmer zdvojnásobí tempo inštalovania (11) a zároveň pokryje celý hodnotový reťazec svojho fotovoltického sektora. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Výbor preto zdôrazňuje potrebu posilniť európsku priemyselnú základňu a hospodárstvo, zaručiť strategickú autonómiu (najmä autonómiu dodávok energie) a zabezpečiť hladko fungujúce a spoľahlivé dodávateľské reťazce. EHSV upozorňuje, že EÚ môže zohrávať vedúcu úlohu v sektore slnečnej energie len v prípade, že podmienky umožnia podnikanie v tejto oblasti, a zdôrazňuje jasnú potrebu zmobilizovať všetky zainteresované strany s podporou verejných orgánov a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili všetky potrebné podmienky na komercializáciu európskych inovačných riešení v oblasti fotovoltiky prostredníctvom dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu (IPCEI) v celom hodnotovom reťazci slnečnej energie. Takýto rámec by zabezpečil dlhodobo udržateľné konkurenčné podmienky pre európsku výrobu fotovoltiky vrátane vedúceho postavenia EÚ v oblasti fotovoltických technológií, udržateľnosti, recyklácie a integrovaných fotovoltických riešení. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby EÚ zvýšila verejné a súkromné investície a vytvorila priaznivé podmienky pre odvetvie slnečnej energie, napríklad podporou odbornej prípravy v tejto oblasti a zabezpečením riadneho prístupu k financovaniu, a to aj prostredníctvom nástrojov taxonómie EÚ pre udržateľné činnosti. V súlade s predpokladanou transformáciou Európskej investičnej banky na európsku klimatickú banku požaduje EHSV, aby sa v programoch financovania poskytovaných touto bankou kládol dôraz na podporu výroby solárnej fotovoltiky. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | EHSV vyzýva na zavádzanie stimulov na výskum nových fotovoltických technológií, napr. založených na alternatívnych materiáloch. Na prekonanie problému nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily je nevyhnutné podporovať odbornú prípravu a rozvoj zručností v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami. EHSV preto naliehavo vyzýva príslušné inštitúcie, aby našli spôsoby, ako rozvíjať pracovnú silu, ktorá má znalosti, zručnosti a kompetencie potrebné na to, aby sa zaistila funkčnosť všetkých dostupných technológií v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

3.27.

4.   Osobitné poznámky o výrobných dodávateľských reťazcoch

| 4.1. | V dodávateľských výrobných segmentoch existujú značné strategické závislosti, čo by mohlo ohroziť rýchle rozšírenie využívania slnečnej energie. Najväčšou prekážkou zo všetkých zostáva obmedzená kapacita na dodávanie potrebných materiálov pre ambiciózne ciele stratégie. Takmer vo všetkých častiach hodnotového reťazca v oblasti fotovoltiky nemá Európa, bývalý líder vo výrobe solárnych fotovoltických panelov, viditeľnú úlohu, a to aj napriek tomu, že stále patrí medzi lídrov vo výskume solárnej fotovoltiky a má významné výskumné zariadenia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V rámci celého hodnotového reťazca sektora má EÚ obmedzenú kapacitu na získavanie základnej suroviny, polykryštalického kremíka. Problémy súvisiace so získavaním suroviny prehlbuje skutočnosť, že štyri najväčšie továrne na polykryštalický kremík potrebný na výrobu solárnych článkov, ktoré pokrývajú takmer polovicu svetovej výroby, sa nachádzajú v regióne Sin-ťiang v Číne. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta legislatívnu iniciatívu Komisie (12), v ktorej sa zakazuje vstup výrobkov vyrobených prostredníctvom nútenej práce na jednotný trh. Ide o podobné opatrenie, ako je americký zákon o prevencii nútenej práce Ujgurov, ktorý mal priamy vplyv na distribúciu polykryštalického kremíka na trhu, keďže cena tejto primárnej látky vyrábanej hlavne v Číne sa bude zvyšovať pre celý sektor fotovoltiky. EHSV však poznamenáva, že takéto opatrenie presadzované v globálnom meradle prispieva k dosiahnutiu cieľa udržateľného rozvoja č. 8 o dôstojnej práci. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Možnou, hoci trochu zjednodušenou, odpoveďou na tento problém je vybudovať kapacity v Európe. Súčasné technológie na výrobu „surového“ polykryštalického kremíka a ingotov z neho sú paradoxne vysoko energeticky náročné. Je to naozaj uskutočniteľné a mohlo by sa to zrealizovať tam, kde existuje prístup k lacnej a spoľahlivej energii vrátane energie z obnoviteľných zdrojov (napr. prostredníctvom hybridných elektrární, kombinovania veternej a slnečnej energie a uskladňovania). Vo všeobecnosti sú nedostatok surovín a komponentov a prísne pravidlá EÚ vrátane pravidiel týkajúcich sa energetickej efektívnosti dôvodom, prečo nejde o veľmi lákavé podnikanie pre európsky priemysel, ktorý má navyše ťažkosti s prístupom k financiám. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV je pevne presvedčený, že na vybudovanie prosperujúceho domáceho európskeho odvetvia slnečnej energie je potrebná európska spolupráca pri inovácii zameranej na vývoj plne recyklovateľných fotovoltických systémov. Malo by sa vyvinúť úsilie o preskúmanie využitia sľubnejších surovín, než je kremík, okrem iného na nasadzovanie solárnych článkov na fóliu alebo solárne články, ktoré by sa mohli vyrábať priesvitné, napríklad do okien, ktoré budú vyrábať energiu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pokiaľ ide o ďalšie fázy v hodnotovom reťazci, t. j. solárne doštičky a články, je Európska únia v ešte horšej pozícii. V Európe sa vyrába len 1 % solárnych doštičiek a iba 0,4 % článkov. Podľa združenia SolarPower Europe čelíme „kritickému nedostatku kapacity na výrobu ingotov a doštičiek“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Podľa údajov Európskej rady pre výrobu slnečnej energie (ESMC) sú len 3 % solárnych fotovoltických modulov vyrábané v Európe, a to 29 rôznymi spoločnosťami. To znamená, že len jeden z približne 30 modulov postavených v Európe má európsky pôvod. V roku 2020 dosiahol deficit v obchode s produktmi v oblasti slnečnej energie 8,7 miliardy USD. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ďalších vstupných surovín pre fotovoltické výrobné zariadenia je tiež nedostatok. Avšak kritické nedostatky, ktorým v súvislosti s nimi čelíme, sú menej závažné. Montážne zariadenia sú výrobky, ktoré nie sú príliš zložité, a je možné ich dovážať s nižšou kritickou závislosťou alebo ich vyrábať lokálne, ak je dopyt vysoký. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Prípad solárneho skla, zásadného prvku miestne vyrábaných fotovoltických panelov, je vynikajúcim príkladom krátkozrakosti obchodnej politiky EÚ, keď sa zrušili ochranné obchodné clá pre finálne výrobky (solárne fotovoltické panely) prichádzajúce do Európy z Číny, čo vystavilo európskych výrobcov tvrdej konkurencii zo zámoria, pričom podobné ochranné opatrenia pre medziprodukty, ako je solárne sklo, zostali v platnosti. V dôsledku toho zostalo solárne sklo kupované v Európe európskymi výrobcami v oblasti fotovoltiky neúmerne predražené v porovnaní s podobnými výrobcami v iných častiach sveta. Následne to viedlo aj k cenovým tlakom na dovážané solárne sklo. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Solárne panely dokážu efektívne prispievať k udržateľnosti, ak celý cyklus nie je príliš energeticky náročný vrátane recyklácie a opakovaného použitia. Výrobou, prepravou a likvidáciou akejkoľvek technológie vznikajú emisie. Spôsob výroby a recyklácie panelu pomáha určiť, aký má naozaj význam pri znižovaní celkových emisií. EHSV sa navyše domnieva, že je dôležité, aby sa ciele udržateľného rozvoja dodržiavali v celom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrh COM(2022) 221 final.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 123) a stanovisko EHSV na tému Plán REPowerEU (Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 185).

3

REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu

Plán REPowerEU

(4)  COM(2022) 222 final.

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému Plán REPowerEU (Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 185).

7

Plán REPowerEU

(8)  Odporúčanie Komisie z 18. mája 2022 o urýchlení postupov udeľovania povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uľahčení zmlúv o nákupe energie [C(2022) 3219 final]

8

(9)  https://ember-climate.org/insights/research/europes-race-for-wind-and-solar/

9

(10)  C(2022) 3219 final.

10

(11)  https://www.pv-magazine.com/2022/05/31/chinese-pv-industry-brief-chinas-nea-predicts-108-gw-of-solar-in-2022/

11

(12)  COM(2022) 71, COM(2022) 66 a COM(2022) 453.

12

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/185 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/185

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Krátkodobé intervencie na trhu s energiou a dlhodobé zlepšenia koncepcie trhu s elektrinou – postup

[COM(2022) 236 final]

(2023/C 75/27)

| Spravodajkyňa: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Alena MASTANTUONO

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/3/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia 28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/3/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) je veľmi znepokojený vývojom na energetických trhoch, a preto víta skutočnosť, že v oznámení Komisie sa uvažuje o krátkodobých intervenciách na energetickom trhu a dlhodobých zlepšeniach koncepcie trhu s elektrinou. Poukazuje na záver Komisie, že existujú „oblasti, kde sú nevyhnutné úpravy koncepcie trhu EÚ s elektrinou, aby sa zohľadnil budúci mix prostredia a výroby energie, nové vznikajúce technológie, geopolitický vývoj, ako aj poznatky získané zo súčasnej krízy. Takéto úpravy by mali prispieť k optimalizácii fungovania koncepcie trhu s elektrinou a lepšie ju prispôsobiť na stimulovanie nákladovo efektívnej dekarbonizácie odvetvia elektriny, zabezpečenie dostupných cien pre spotrebiteľov a zvýšenie jej schopnosti zvládať volatilitu cien.“ |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Keďže dobre fungujúce energetické trhy zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení všetkých základných cieľov udržateľného energetického systému, t. j. bezpečnosť dodávok, primerané náklady a ceny a klimatickú neutralitu, EHSV sa tiež domnieva, že je dôležité aj do budúcnosti zabezpečiť a zachovať vhodné podmienky. Žiadne budúce opatrenia by nemali ohroziť tieto predpoklady a mali by umožniť uplatňovanie strednodobých a dlhodobých klimatických opatrení. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV však zároveň poukazuje na to, že súčasná kríza cien energií má negatívny vplyv na európske domácnosti a podniky. Extrémne vysoké ceny energií podporujú infláciu a prispievajú k ekonomickej neistote. EHSV preto podporuje prístup Komisie zameraný na prijatie krátkodobých opatrení s cieľom zabezpečiť cenovú dostupnosť energie a znížiť náklady pre európskych občanov a európske podniky vrátane priamej finančnej podpory ohrozených spotrebiteľov, ako aj MSP a energeticky náročných odvetví, ktoré trpia najviac. Domnieva sa však, že po dočasných intervenciách by mala nasledovať úprava koncepcie trhu v tých oblastiach, v ktorých sú potrebné úpravy koncepcie trhu EÚ s elektrinou, ako uvádza Komisia.
  Namiesto spoliehania na nepretržitú kompenzáciu EHSV žiada od tvorcov politík povzbudzovanie a podporu ľudí, aby sa im umožnilo stať sa výrobcami-spotrebiteľmi energie a vytvárať miestne energetické spoločenstvá, a tak sa im pomohlo byť nezávislejšími od bežných trhových cien. Vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby ohrozeným spotrebiteľom pomohli prostredníctvom osobitných programov stať sa výrobcami-spotrebiteľmi. |
| --- | --- |

1.3

Namiesto spoliehania na nepretržitú kompenzáciu EHSV žiada od tvorcov politík povzbudzovanie a podporu ľudí, aby sa im umožnilo stať sa výrobcami-spotrebiteľmi energie a vytvárať miestne energetické spoločenstvá, a tak sa im pomohlo byť nezávislejšími od bežných trhových cien. Vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby ohrozeným spotrebiteľom pomohli prostredníctvom osobitných programov stať sa výrobcami-spotrebiteľmi.

| 1.4 | Podľa názoru EHSV je hlavným problémom vysoká cena zemného plynu, a preto by sa všetky európske aj štátne opatrenia mali zamerať na odstránenie tejto základnej príčiny rastúcich cien elektrickej energie, uľahčenie zvýšenia výroby z nefosílnych zdrojov energie aj jej používania v takom rozsahu, ktorý uspokojí energetický dopyt. Výbor preto víta opatrenia na strane dopytu, ktoré Európska komisia navrhla 14. septembra 2022, a vyzýva domácnosti, verejný sektor a podniky, aby spoločne vynaložili potrebné úsilie. Zníženie dopytu je najjednoduchším spôsobom, ako zvládnuť účty za energie a znížiť emisie. EHSV tiež vyzýva na väčšie investície do rýchlejšieho prechodu na nefosílny a klimaticky neutrálny energetický systém. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV poukazuje na to, že akýmkoľvek následným opatreniam musí predchádzať dôkladná diskusia a posúdenie vplyvu, a do tejto diskusie by sa chcel zapojiť. Komisia a členské štáty EÚ by sa mali vyhýbať krátkodobým návrhom, ktoré by ohrozovali základné ciele udržateľného energetického systému. |
| --- | --- |

1.5

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Oznámenie Komisie o krátkodobých intervenciách na trhu s energiou a dlhodobých zlepšeniach koncepcie trhu s elektrinou vychádza z niekoľkých nedávnych dokumentov, ktoré sú venované rýchlemu nárastu cien energií a obavám týkajúcim sa bezpečnosti energetických dodávok, ktoré vznikli v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu. Je neoddeliteľne späté aj s iniciatívami týkajúcimi sa energetickej transformácie na dosiahnutie klimatickej neutrality. EHSV zdôrazňuje, že oznámenie treba posudzovať v tomto celkovom kontexte, a odkazuje na svoje predchádzajúce stanoviská na tieto témy (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Dobre fungujúce energetické trhy zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení všetkých základných cieľov udržateľného energetického systému, t. j. bezpečnosti dodávok, prijateľných nákladov a cien a klimatickej neutrality. Keďže všetky tieto ciele sú v súčasnosti ohrozené, EÚ by sa mala zamerať na opatrenia, ktoré prinášajú výhody z hľadiska všetkých cieľov, a zohľadňovať potreby európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu. EHSV preto považuje za dôležité vrátiť sa „späť k základom“ a zamerať sa vytvorenie vhodných podmienok na lepšiu integráciu energetických trhov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Energetické trhy sú vďaka odvetvovej integrácii vzájomne čoraz prepojenejšie, čo pomáha dekarbonizovať energetický systém nákladovo efektívnym spôsobom a riešiť jeho zvýšenú volatilitu. Súčasná koncepcia trhu má všetkých aktérov motivovať, aby dosiahli dekarbonizáciu potrebnú na nasmerovanie Európy na cestu ku klimatickej neutralite, ale na druhej strane je v dôsledku stanovovania cien elektrickej energie na základe prednostného poradia v týchto dňoch extrémne poznačená mimoriadne vysokými cenami plynu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vnútorný trh je pre EÚ kľúčový na zabezpečenie efektívneho prideľovania zdrojov, čo platí aj pre energetiku. Medzinárodné trhy majú zároveň významný vplyv na energetický systém EÚ, a to najmä trhy s palivami. Geopolitický vývoj ukázal, že EÚ sa musí usilovať o lepšiu strategickú autonómiu energetiky a obstarávania energetických surovín. Dosiahnutie cieľa zmenšiť závislosť EÚ od nespoľahlivých tretích krajín si vyžaduje intenzívnejšiu spoluprácu a zvýrazňuje vzájomnú závislosť členských štátov. Hoci je dôležité, aby EÚ maximálne využívala svoje dostupné zdroje a existujúce kapacity, nie je reálne ani užitočné konať izolovane od medzinárodných trhov. Namiesto toho by sa mala hľadať hodnotná spolupráca so spoľahlivými partnermi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dobre fungujúce trhy možno vytvoriť len vtedy, ak budú v poriadku základy. EHSV zdôrazňuje, že náležitá energetická infraštruktúra je nevyhnutným základom každého energetického systému a prispieva k celkovému fungovaniu energetických trhov vrátane fyzickej a cenovej dostupnosti energie. Odstrániť prekážky energetických tokov je preto kľúčovým opatrením v záujme lepšie fungujúcich trhov. Ďalším základom fungovania trhu sú vhodné trhové pravidlá, keďže sa nimi okrem iného stanovujú pravidlá hospodárskej súťaže, čím sa zväčšuje transparentnosť a vytvárajú a upevňujú sa rovnaké podmienky činnosti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Investície do energetickej infraštruktúry sú nevyhnutné, ak sa energetické systémy a trhy majú rozvíjať a efektívne reagovať na súčasné trendy vrátane elektrifikácie, lokalizácie, digitalizácie a zvýšenia výroby a používania energie z obnoviteľných zdrojov. Na uľahčenie týchto investícií musia tvorcovia politík a príslušné orgány urýchliť udeľovanie povolení a administratívne postupy a zároveň zabezpečiť náležité konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami. Okrem prenosových a distribučných pripojení musí moderná infraštruktúra pripravená do budúcnosti zahŕňať aj kapacity na akumuláciu elektrickej energie a digitálne systémy potrebné na to, aby boli energetické systémy „inteligentné“. Zároveň sa treba vyhnúť odkázanosti, ktorá vedie k uviaznutým aktívam. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV sa domnieva, že pri hľadaní riešení a zlepšení súčasnej situácie má zmysel rozlišovať medzi krátkodobými a dlhodobými opatreniami. Treba si uvedomiť, že pri mnohých opatreniach, najmä veľkých investíciách, trvá dlhšie, kým sa stanú skutočnosťou. Pri niektorých opatreniach je potrebný dlhší čas na to, aby sa umožnilo ich správne plánovanie, zabezpečila sa ich realizovateľnosť a zlučiteľnosť so základnými energetickými cieľmi a predišlo sa krátkodobým opatreniam, ktoré sa môžu z dlhodobého hľadiska ukázať ako kontraproduktívne. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Potreba dlhodobého myslenia sa týka aj zaistenia bezpečnosti energetických dodávok a pripravenosti na výnimočné situácie a prerušenia dodávok na trhoch. Vyzdvihuje to úlohu prognostických činností pri identifikácii rizík a vytváraní predpokladov na zlepšenie odolnosti a odstránenie rizík, a to aj prostredníctvom pohotovostných plánov. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Okrem toho sa EHSV domnieva, že určitá forma kapacitných mechanizmov má potenciál pomôcť zaistiť bezpečnosť dodávok, najmä v situáciách najväčšej spotreby, a zároveň zabrániť neprimeraným deformáciám trhu v súlade s koncepčnými zásadami návrhu nariadenia o vnútornom trhu s elektrinou. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EHSV vyzýva tvorcov politiky, aby neustále a dôsledne dodržiavali všetky základné ciele udržateľného energetického systému a zároveň sa zameriavali na základné príčiny problémov. Bez takéhoto prístupu hrozí veľké riziko, že akútne príznaky sa budú potláčať opatreniami, ktoré sú buď neefektívne, alebo v najhoršom prípade sú v rozpore so základnými cieľmi. V tomto prípade by tvorcovia opatrení mali pre tento druh núdzového scenára jednoznačne stanoviť časový rámec. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EHSV zdôrazňuje, že všetky opatrenia členských štátov aj EÚ by sa mali zakladať na riadnych vedeckých poznatkoch, spoľahlivých dôkazoch a dôkladnom posúdení vplyvu. Pokiaľ ide o politiky a opatrenia, mali by sa uskutočniť dôkladné konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Celkovo by sa rozvoj pokrízových energetických trhov mal čoraz viac opierať o inováciu a hospodársku súťaž, a nie o subvencie a prekážky obchodu. Okrem toho treba uznať, že pokiaľ ide o energetický trh EÚ, intervencia na ktorejkoľvek jeho časti by mohla mať vplyv na jeho zvyšok. Opatrenia v členských štátoch preto musia byť správne cielené a dočasné, s čo najmenšími deformačnými účinkami na trh EÚ. |
| --- | --- |

2.12

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | Všetky možné intervencie na energetických trhoch by sa mali posudzovať s ohľadom na základné ciele, aby sa zabezpečilo, že nenarušia integritu jednotného trhu a rovnaké podmienky činnosti, ani nespôsobia neistotu, ktorá by oslabila investičné prostredie. Okrem toho nesmú ohroziť úsilie o dekarbonizáciu a energetickú efektívnosť. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ide o veľmi dôležitú požiadavku, pretože každá intervencia na energetickom trhu by mohla mať negatívny vplyv. V mnohých prípadoch by tieto intervencie mohli spôsobiť narušenie trhu, fiškálne náklady, prerušenie dodávok alebo negatívny vplyv na investície či správanie spotrebiteľov. EHSV preto zdôrazňuje, že každá intervencia musí vychádzať z dôkladnej analýzy hospodárskych, sociálnych a environmentálnych dôsledkov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV sa domnieva, že priama finančná podpora na zmiernenie dôsledkov zvýšených cien energie pre tých, ktorí sú v núdzi, je nepochybne najrealistickejším možným núdzovým opatrením v krízovej situácii. Možné podporné opatrenia na zmiernenie krízy by však mali byť dočasné a zamerané na tých, ktorí trpia najviac, či už ide o občanov, MSP, alebo energeticky náročné odvetvia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Namiesto spoliehania na nepretržitú kompenzáciu EHSV žiada od tvorcov politík povzbudzovanie a podporu ľudí, aby sa im umožnilo stať sa výrobcami-spotrebiteľmi energie a vytvárať miestne energetické spoločenstvá, a tak sa im pomohlo byť nezávislejšími od bežných trhových cien. Zvýšené úsilie by sa malo zamerať aj na vedenie a podporu občanov a malých podnikov pri ich snahách o úspory energie a väčšiu energetickú efektívnosť, ako aj pri reagovaní na variabilnú výrobu prostredníctvom flexibilného dopytu. EHSV podrobnou analýzou zistil, že najmä ohrození spotrebitelia, ktorí najviac trpia vysokými cenami energie, majú najmenej možností a v mnohých prípadoch vôbec žiadnu možnosť stať sa výrobcami-spotrebiteľmi. Európska komisia a členské štáty musia na národnej, regionálnej a miestnej úrovni iniciovať programy, ktoré týmto spotrebiteľom pomôžu prekonať rôzne prekážky, ktorým čelia (napr. informačné a aktivačné kampane, finančné zdroje, prístup ku kapitálu, sprístupnenie pozemkov a striech na inštaláciu solárnych a veterných energetických zariadení atď.). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV vo svojom predchádzajúcom stanovisku (2) súhlasil so závermi z nedávnej správy ACER (3) v tom, že počas krízy trh s elektrinou dokázal, že funguje dobre, a v niektorých oblastiach sa podarilo vyhnúť prerušeniu dodávok, a takisto úplným výpadkom elektriny. Z posúdenia ACER takisto vyplýva, že kolísanie cien by bolo oveľa závažnejšie v ktorejkoľvek krajine, ktorá by konala izolovane. Výbor si však dobre uvedomuje, že vzhľadom na súčasnú koncepciu trhu, kde cena závisí od prednostného poradia, ceny plynu zvyšujú ceny energií. EHSV poukazuje na spoločné hodnoty EÚ, pokiaľ ide o služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie uvedené v Protokole č. 26 o službách všeobecného záujmu, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o Európskej únii (4). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Na všeobecnejšej úrovni treba tiež uznať, že v uplynulých desaťročiach sa dosiahlo veľa pri integrácii energetických trhov EÚ. Priniesla pozoruhodné výhody, pokiaľ ide o fyzickú aj cenovú dostupnosť energie, ktoré sa často považujú za samozrejmosť. Bez spolupráce a integrácie trhov by boli náklady na zaistenie bezpečnosti energetických dodávok a ekologizáciu energetického systému oveľa vyššie. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tento pozitívny vývoj integrácie trhu s energiou by mal pokračovať. Záujem o prepojenie trhov s elektrinou cez štátne hranice a jeho prínosy sú čoraz významnejšie s väčším spoliehaním na obnoviteľné zdroje energie. Prírastok prepojení vnútroštátnych a cezhraničných prepojení prispieva k bezpečnosti dodávok, ale aj k vyrovnávaniu cien. Z krátkodobého hľadiska to môže byť nevýhoda pre tých, pre ktorých sú ceny na nižších úrovniach cenového rozpätia, no z dlhodobého hľadiska to pomáha ceny znižovať a stabilizovať. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Podľa posúdenia agentúry ACER by sa mala súčasná štruktúra trhu zachovať. EHSV však súhlasí s Komisiou, že existujú oblasti, v ktorých sú úpravy koncepcie trhu EÚ s elektrinou nevyhnutné na dosiahnutie dekarbonizačných cieľov EÚ pri nižších nákladoch a zaistenie bezpečnosti dodávok, najmä v dôsledku zvýšenia výroby a používania energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na zabezpečenie cenovej stability a dostupnosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV navrhuje, aby sa napríklad preskúmalo, či existujúca koncepcia trhu vrátane jeho regulačného rámca poskytuje dostatočné stimuly na investovanie do možností flexibility (ako je skladovanie a akumulácia, presuny zaťaženia a ekologicky získavaný vodík). Aj bez zmeny postupu predkladania ponúk, ktorá by so sebou priniesla značné riziká, je mnoho príležitostí, ktoré by mohli stimulovať systémovo priaznivé technológie vrátane takého systému sieťových poplatkov, ktorým sa odmeňuje výroba a spotreba elektrickej energie zodpovedajúca záťaži. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV sa okrem toho domnieva, že je potrebné bezodkladne začať politickú diskusiu o tom, ako v rámci novej koncepcie trhu zabezpečiť investície do kapacít na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov a ich refinancovanie v ďalekej budúcnosti, keď sa uspokojovanie celého dopytu po elektrickej energii energiou z obnoviteľných zdrojov stane normou a trhová cena by mohla byť pravidelne nulová alebo dokonca záporná. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V diskusii o vysokých cenách elektrickej energie bolo veľmi jasne vyjadrené, že súčasnú cenotvorbu na základe prírastkových nákladov je potrebné nahradiť odlišným druhom systému, keďže plyn je často v marginálnej pozícii, čiže určuje cenu elektrickej energie ako celku. V tejto súvislosti EHSV odkazuje na vyhlásenie svojej predsedníčky a predsedníčky sekcie TEN v EHSV z 8. septembra 2022, v ktorom EHSV požaduje spoločné európske opatrenia s cieľom zabezpečiť stabilitu cien elektrickej energie a urýchlene zreformovať trh s energiou, a takisto rýchlejšie dokončenie jednotného trhu a zlepšenie infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Zvýšenie cien bolo v podstate spôsobené neočakávanými vonkajšími faktormi, ako je vojna, ktoré spolu s prednostným poradím posunuli trhové ceny elektrickej energie na rekordnú úroveň. Vzhľadom na to, že základnou príčinou súčasných vysokých cien energií je vysoká cena plynu, ideálnym riešením problému by bolo minimalizovať používanie plynu a zvýšiť výrobu energie z nefosílnych zdrojov a jej používanie v rozsahu, ktorý uspokojí energetický dopyt. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Energia z fosílnych zdrojov vplýva na ceny elektriny aj prostredníctvom emisných kvót, ktorých cena výrazne vzrástla, hoci v porovnaní s cenami plynu má stále obmedzený vplyv. Vysoký podiel na cene elektriny pre spotrebiteľov ešte stále tvoria rôzne dane. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Treba rozlišovať medzi cenovými šokmi spôsobenými výnimočnými situáciami, ako je vojna, a pravidelnejším kolísaním cien. Výkyvy závisia od mnohých faktorov súvisiacich s ponukou energie a dopytom po nej. V dôsledku obrovského nárastu výroby elektriny z nestálych obnoviteľných zdrojov sa pravdepodobne zväčší volatilita cien v elektrizačnej sústave. Trh preto musí vysielať primerané cenové signály, aby sa uspokojila potreba flexibility. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EHSV zdôrazňuje, že cenové stropy alebo iné intervencie na energetických veľkoobchodných trhoch sú na súčasnom preťaženom energetickom trhu často potrebné, ale môžu ovplyvniť bezpečnosť dodávok, investičné prostredie a úspory energie. V súvislosti s tým si uvedomuje, že trhové cenové signály sú potrebné na povzbudenie investícií do výroby energie a cena je tiež stimulom úspor energie a energetickej efektívnosti. Na zmiernenie vplyvu prudkého nárastu cien energie je však potrebná dočasná dobre cielená kompenzácia pre tých, ktorí najviac trpia cenami energie, či už ide o domácnosti alebo podniky. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EHSV víta návrh preskúmať revíziu rámca REMIT s cieľom zmierniť riziká zneužívania trhu vďaka lepšej transparentnosti trhu a lepšej kvality údajov o trhu. Žiada tiež preskúmať opatrenia na odstránenie rušivých účinkov na stanovovanie cien plynu v dôsledku možného zneužívania trhu a špekulácií, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu na podniky, domácnosti a spoločnosť. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že národné energetické a klimatické plány sa musia prehodnotiť s ohľadom na zmenené podmienky, aby sa zabezpečila koordinovaná reakcia na dlhodobé potreby elektrickej energie. |
| --- | --- |

3.17

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80, Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 123, Ú. v. EÚ C 443, 22.11.2022, s. 140.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 443, 22.11.2022, s. 140.

2

(3)  Záverečné hodnotenie agentúry ACER o koncepcii veľkoobchodného trhu s elektrinou v EÚ.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80.

4

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/190 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/190

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, ktorým sa menia nariadenie (EÚ) 2021/1153 a nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušuje nariadenie (EÚ) 1315/2013

[COM(2022) 384 final – 2021/0420 (COD)]

(2023/C 75/28)

| Hlavný spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Stefan BACK

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 3. 10. 2022
  Rada Európskej únie, 6. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 172 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 155/0/0 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 3. 10. 2022

Rada Európskej únie, 6. 10. 2022

Právny základ

článok 172 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

155/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV upozorňuje, že vo svojom stanovisku k návrhu revízie nariadenia o transeurópskej dopravnej sieti (1) (TEN-T) a nariadenia o koridoroch železničnej nákladnej dopravy (ďalej len „návrh o TEN-T“) (2) uvítal väčší dôraz na spojenia so susednými krajinami vrátane partnerských a prístupových krajín. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Návrh o TEN-T bol zverejnený v decembri 2021 a vo februári 2022 sa začal ruský útok na Ukrajinu. EHSV súhlasí s konštatovaním uvedeným v zmenenom návrhu, že táto agresia úplne zmenila geopolitické prostredie, odhalila zraniteľnosť EÚ voči nepredvídaným rušivým udalostiam za jej hranicami a poukázala na skutočnosť, že vnútorný trh EÚ a jej dopravná sieť sa pri navrhovaní politiky EÚ nemôžu posudzovať oddelene. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Táto situácia správne upriamila pozornosť na to, že je naliehavo potrebné pomôcť Ukrajine, a to aj zlepšením dopravnej prepojenosti s EÚ s cieľom zachovať a zlepšiť mobilitu a toky nákladnej dopravy medzi Ukrajinou a EÚ. Predovšetkým je urgentné pomôcť prepraviť obilie z Ukrajiny vzhľadom na nedostupnosť čiernomorských prístavov, ktoré Rusko blokuje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV súhlasí s tým, že rýchle vytýčenie alternatívnych logistických trás s využitím všetkých druhov dopravy na spojenie EÚ s Ukrajinou má zásadný význam pre hospodárstvo a hospodársku obnovu Ukrajiny, ako aj pre stabilizáciu svetových potravinových trhov a potravinovú bezpečnosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV takisto podporuje akčný plán stanovený v oznámení o koridoroch solidarity, ktorý má pomôcť zmodernizovať cezhraničné prepojenia (cesta – cesta, železnica – cesta a železnica – železnica) medzi EÚ a Ukrajinou vrátane dodatočných hraničných priechodov a posúdiť rozšírenie koridorov základnej siete TEN-T na Ukrajine. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV tiež s uspokojením berie na vedomie, že sa v akčnom pláne stanovujú aj „výzvy na predkladanie návrhov v rámci NPE“, ktoré umožnia nasmerovať podporu najmä na projekty zamerané na zlepšenie interoperability a prepojenosti dopravnej siete EÚ s Ukrajinou. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV preto plne podporuje rozšírenie TEN-T na Ukrajinu a do Moldavska podľa orientačných máp uvedených v prílohe IV k zmenenému návrhu. Toto rozšírenie prichádza v pravú chvíľu a postupom času by mohlo potvrdiť svoj prínos, najmä zlepšením možností, ako zabezpečiť hladké a plynulé dopravné toky medzi Ukrajinou a EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV plne podporuje jasný politický signál, ktorý bol vyslaný zahrnutím spojení na Ukrajine do rámca najvyššej priority TEN-T, ktorou sú európske dopravné koridory s prepracovaným spôsobom realizácie spočívajúcim na koordinátoroch, pracovných plánoch, rôznych pracovných skupinách a povinnosti dať pracovným plánom právnu silu prostredníctvom vykonávacích aktov stanovenej v návrhu o TEN-T. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV však považuje za poľutovaniahodné, že ani všeobecné ustanovenia o spolupráci s tretími krajinami, ani ustanovenia o realizácii nástrojov európskych dopravných koridorov a horizontálnych priorít zrejme neposkytujú právny základ na to, aby sa uplatňovanie priorít koridorov alebo spôsob ich realizácie vrátane koordinátorov, riadenia, pracovného plánu európskeho koordinátora alebo vykonávacieho aktu, mohli rozšíriť na tretie krajiny. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV preto žiada, aby sa pre spojenia, ktoré majú byť považované za súčasť európskych dopravných koridorov, vytvoril spoľahlivý a dôveryhodný spôsob realizácie, napríklad by sa mohli posilniť pracovné skupiny zamerané na spoluprácu s tretími krajinami a mohol by sa zvýšiť ich počet. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Vzhľadom na súčasnú politickú situáciu sa tiež zdá byť vhodné a v súlade s uloženými sankciami zrušiť orientačné spojenia TEN-T v Rusku a Bielorusku. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV s prekvapením konštatuje, že zmenený návrh obsahuje výslovný záväzok zvážiť obnovenie spojení v Bielorusku a spojení medzi Bieloruskom a členskými štátmi EÚ, ak sa krajina bude vyvíjať smerom k demokracii, zatiaľ čo vo vzťahu k Rusku sa žiaden podobný záväzok neuvádza. EHSV sa domnieva, že takýmto záväzkom do budúcnosti sa treba radšej vyhnúť. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV berie na vedomie, že zrušenie spojení členských štátov s Ruskom zrejme spôsobilo niektorým členským štátom problémy, keďže niektoré z týchto spojení sú stále dôležité pre prepojenosť v danom členskom štáte. EHSV odporúča, aby sa náležitá pozornosť venovala tomu, aký interný význam môžu mať takéto spojenia pre EÚ. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV súhlasí s tým, že je očividne potrebné zaoberať sa aj otázkou odlišného rozchodu koľaje v EÚ a na Ukrajine, hoci zmeny v tejto súvislosti si môžu vyžadovať určitý čas, a preto je nepravdepodobné, že pomôžu vyriešiť bezprostredné a naliehavé problémy s efektívnosťou. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV navrhuje, aby sa požiadavka prejsť na štandardný rozchod koľaje 1 435 mm používaný v EÚ obmedzila na európske dopravné koridory, čím sa zaistí konzistentnosť a dobrá koordinácia tohto procesu, keďže povinnosť vypracovať plán prechodu na európsky štandardný rozchod koľaje sa obmedzuje len na tieto koridory. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV varuje, že návrh, aby každá nová železničná infraštruktúra v rámci základnej alebo súhrnnej siete TEN-T bola vybudovaná so štandardným európskym rozchodom koľaje 1 435 mm, by mohol spôsobiť mimoriadne zložité vnútorné problémy s konzistentnosťou v členských štátoch s odlišným rozchodom koľaje. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Všeobecné pripomienky – kontext

2.1.   Spojenia s Ukrajinou a Moldavskom a zrušenie spojení v Rusku a Bielorusku a s Ruskom a Bieloruskom alebo ich preradenie do nižšej kategórie

| 2.1.1. | Vzhľadom na ruskú vojnu na Ukrajine a jej dosah na dodávateľské reťazce, ktorý poukázal na dôležitosť spojení TEN-T so susednými partnerskými krajinami, predložila Komisia 27. júla 2022 zmenený návrh nariadenia o TEN-T z decembra 2021 (3) (ďalej len „zmenený návrh“]. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | V článku 9 decembrového návrhu Komisie o TEN-T sa stanovuje spolupráca s tretími krajinami s cieľom prepojiť TEN-T s ich infraštruktúrou a posilniť udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť. Medzi dôležitými aspektami sú okrem iného rozšírenie politiky TEN-T na tretie krajiny, postupy hraničnej kontroly a hraničný dozor umožňujúci plynulé dopravné toky, dokončenie príslušných prepojení infraštruktúry, interoperabilita, uľahčenie vodnej dopravy a rozvoj systémov IKT. V pripojených mapách sa špecifikuje, či ide o základnú alebo súhrnnú sieť podľa kritérií nariadenia o TEN-T (4). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Pre európske dopravné koridory sú stanovené osobitné kritériá, ktoré sú odlišné od kritérií uplatňovaných na základnú a súhrnnú sieť. Koridory sú časťami TEN-T, ktoré majú najväčší strategický význam (článok 7 návrhu o TEN-T), s osobitnými všeobecnými prioritami odlišnými od základnej a súhrnnej siete (články 12 a 13) a osobitnými vykonávacími predpismi (kapitola V, články 50 – 54). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | V oznámení Komisie o koridoroch solidarity medzi EÚ a Ukrajinou (5) sa identifikuje niekoľko výziev v oblasti infraštruktúry, ktoré EÚ a jej susedné krajiny musia zvládnuť v záujme podpory ukrajinského hospodárstva a obnovy, ako aj v záujme vyriešenia problémov s dodávkami a prepojenosťou medzi EÚ, Ukrajinou a svetovými trhmi. Navrhuje sa v ňom posúdiť rozšírenie európskych dopravných koridorov na Ukrajinu a do Moldavska s cieľom chrániť dovoz a vývoz vrátane vývozu plodín z Ukrajiny. V máji 2022 bola podpísané porozumenie na vysokej úrovni (High-Level Understanding) v súvislosti s orientačnými mapami TEN-T na Ukrajine. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Komisia prijala 14. júla 2022 delegované nariadenie s orientačnými mapami pre TEN-T na Ukrajine a v Moldavsku s cieľom rozšíriť normy TEN-T na susedné krajiny a umožniť tak plynulé spojenia. Tieto mapy sú teraz súčasťou zmeneného návrhu, ktorý obsahuje aj mapy rozširujúce viaceré koridory TEN-T na Ukrajinu a do Moldavska. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Zároveň sa v zmenenom návrhu odstraňujú orientačné spojenia TEN-T v Rusku a Bielorusku. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Okrem toho sa spojenia prepájajúce sieť členských štátov s orientačnými spojeniami TEN-T v Rusku a Bielorusku preradili do nižšej kategórie a budú súčasťou súhrnnej siete. |
| --- | --- |

2.1.7.

2.2.   Rozchod koľaje

| 2.2.1. | V oznámení o koridoroch solidarity medzi EÚ a Ukrajinou sa uvádzajú aj prekážky, ktoré vznikajú v dôsledku rozdielneho rozchodu koľaje na Ukrajine (1 520 mm) a v EÚ (1 435 mm), čo je problém vzhľadom na súčasnú nedostatočnú prekládkovú kapacitu. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Cieľom zmeneného návrhu je zosúladiť rozchod koľaje v základnej a súhrnnej sieti v EÚ, aby sa nakoniec dosiahol spoločný štandard 1 435 mm. Nová železničná infraštruktúra sa musí budovať s týmto rozchodom a členské štáty, ktoré majú v plnej miere alebo čiastočne odlišný rozchod koľaje, do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia vypracujú plán prechodu existujúcich železničných tratí na európskych dopravných koridoroch na rozchod koľaje 1 435 mm. Plány sa koordinujú s príslušnými susednými členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | V plánoch prechodu na európsky rozchod koľaje sa určia železničné trate, na ktorých sa rozchod koľaje nebude meniť, a na odôvodnenie tohto rozhodnutia sa uvedie aj analýza nákladov a prínosov zahŕňajúca vplyv na interoperabilitu. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Priority pre plánovanie infraštruktúry a investícií súvisiace s plánom prechodu na európsky rozchod koľaje by mali byť súčasťou prvého pracovného plánu európskych koordinátorov pre tie európske dopravné koridory, ktoré zahŕňajú železničné trate pre nákladnú dopravu s iným rozchodom, než je európska norma. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Povinnosť zosúladiť rozchod koľaje s európskou normou sa nevzťahuje na Írsko (články 15 a 16 návrhu o TEN-T). |
| --- | --- |

2.2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV upozorňuje, že vo svojom stanovisku k návrhu o TEN-T uvítal väčší dôraz na spojenia so susednými krajinami vrátane partnerských a prístupových krajín. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Návrh o TEN-T bol zverejnený v decembri 2021 a vo februári 2022 sa začal ruský útok na Ukrajinu. EHSV súhlasí s konštatovaním uvedeným v zmenenom návrhu, že táto agresia úplne zmenila geopolitické prostredie, odhalila zraniteľnosť EÚ voči nepredvídaným rušivým udalostiam za jej hranicami a poukázala na skutočnosť, že vnútorný trh EÚ a jej dopravná sieť sa pri navrhovaní politiky EÚ nemôžu posudzovať oddelene. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Táto situácia správne upriamila pozornosť na to, že je naliehavo potrebné pomôcť Ukrajine, a to aj zlepšením dopravnej prepojenosti s EÚ s cieľom zachovať a zlepšiť mobilitu a toky nákladnej dopravy medzi Ukrajinou a EÚ. Predovšetkým je urgentné pomôcť prepraviť obilie z Ukrajiny vzhľadom na nedostupnosť čiernomorských prístavov, ktoré Rusko blokuje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nevyhnutnosť prijať opatrenia na zabezpečenie primeranej mobility a dopravných tokov medzi EÚ a Ukrajinou bola prvýkrát zdôraznená v spomínanom oznámení o koridoroch solidarity medzi EÚ a Ukrajinou a odvtedy sa v tejto súvislosti zaviedlo viacero opatrení vrátane podpory rozvoja primeranej infraštruktúry po celej Ukrajine a orientačného rozšírenia spojení TEN-T na Ukrajinu v súlade s ustanoveniami návrhu o TEN-T týkajúcimi sa spolupráce s tretími krajinami. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV súhlasí s tým, že rýchle vytýčenie alternatívnych logistických trás s využitím všetkých druhov dopravy na spojenie EÚ s Ukrajinou má zásadný význam pre hospodárstvo a hospodársku obnovu Ukrajiny, ako aj pre stabilizáciu svetových potravinových trhov a potravinovú bezpečnosť. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV taktiež berie na vedomie, že je naliehavo potrebné zlepšiť kapacitu príslušných terminálov a hraničných priechodov, napríklad na miestach s dvojakým rozchodom koľaje, ako sa uvádza v oznámení o koridoroch solidarity. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV tiež podporuje akčný plán stanovený v oznámení o koridoroch solidarity na modernizáciu cezhraničných prepojení (cesta – cesta, železnica – cesta a železnica – železnica) medzi EÚ a Ukrajinou vrátane dodatočných hraničných priechodov s cieľom posúdiť rozšírenie koridorov základnej siete TEN-T na Ukrajine, ponúknuť väčšiu prepojenosť s EÚ rozvojom železničných tratí so štandardným rozchodom koľaje EÚ smerom na Ukrajinu a do Moldavska a zlepšiť prepojenie a splavnosť koridoru Rýn – Dunaj v záujme zefektívnenia dopravy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV tiež s uspokojením berie na vedomie, že sa v akčnom pláne stanovujú aj „výzvy na predkladanie návrhov v rámci NPE“, ktoré umožnia nasmerovať podporu najmä na projekty zamerané na zlepšenie interoperability a prepojenosti dopravnej siete EÚ s Ukrajinou. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV preto plne podporuje rozšírenie TEN-T na Ukrajinu a do Moldavska podľa orientačných máp uvedených v prílohe IV k zmenenému návrhu. Toto rozšírenie prichádza v pravú chvíľu a postupom času by mohlo potvrdiť svoj prínos, najmä zlepšením možností, ako zabezpečiť hladké a plynulé dopravné toky medzi Ukrajinou a EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV berie na vedomie, že na orientačných mapách ukrajinskej infraštruktúry TEN-T v prílohe IV k zmenenému návrhu sa spojenia, terminály, prístavy a letiská označujú za súčasť základnej alebo súhrnnej siete v súlade s článkom 9 ods. 2 návrhu o TEN-T. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Orientačné spojenia v rámci Ukrajiny sa takisto stávajú súčasťou európskych dopravných koridorov, pričom sa na Ukrajinu rozširuje koridor Severné more – Baltské more, škandinávsko-stredozemský koridor, koridor Baltské more – Jadranské more, koridor Rýn – Dunaj a koridor Baltské more – Čierne more podľa máp uvedených v prílohe III k zmenenému návrhu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV plne podporuje jasný politický signál, ktorý bol vyslaný zahrnutím spojení na Ukrajine do rámca najvyššej priority TEN-T, ktorou sú európske dopravné koridory s prepracovaným systémom realizácie spočívajúcim na koordinátoroch, pracovných plánoch, rôznych pracovných skupinách, pričom sa v návrhu o TEN-T stanovuje povinnosť dať pracovným plánom právnu silu prostredníctvom vykonávacích aktov. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV však považuje za poľutovaniahodné, že ani všeobecné ustanovenia o spolupráci s tretími krajinami, ani ustanovenia o realizácii nástrojov európskych dopravných koridorov a horizontálnych priorít zrejme neposkytujú právny základ na to, aby sa uplatňovanie priorít koridorov alebo spôsob ich realizácie vrátane koordinátorov, riadenia, pracovného plánu európskeho koordinátora alebo vykonávacieho aktu, mohli rozšíriť na tretie krajiny. Len článok 52 ods. 3 písm. f) o riadení koridorov umožňuje zriaďovanie pracovných skupín pre spoluprácu s tretími krajinami, zdá sa však, že rozsah pôsobnosti ustanovení o transeurópskych koridoroch sa tým nemení. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV preto žiada, aby sa pre spojenia, ktoré majú byť považované za súčasť európskych dopravných koridorov, vytvoril spoľahlivý a dôveryhodný spôsob realizácie, napríklad by sa mohli posilniť pracovné skupiny zamerané na spoluprácu s tretími krajinami a mohol by sa zvýšiť ich počet. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Vzhľadom na súčasnú politickú situáciu sa tiež zdá byť vhodné a v súlade s uloženými sankciami odstrániť orientačné spojenia TEN-T v Rusku a Bielorusku. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV však s prekvapením konštatuje, že zmenený návrh obsahuje výslovný záväzok zvážiť obnovenie spojení v Bielorusku a spojení medzi Bieloruskom a členskými štátmi EÚ, ak sa krajina bude vyvíjať smerom k demokracii v súlade s plánom EÚ na tento účel, zatiaľ čo vo vzťahu k Rusku sa žiadne podobné vyhliadky neuvádzajú. Hoci v súvislosti s demokraciou v Rusku neexistuje žiaden špecifický plán EÚ, tento odlišný prístup je ťažké pochopiť. EHSV preto odporúča radšej sa vyhnúť takýmto záväzkom do budúcnosti. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV berie na vedomie, že zrušenie spojení členských štátov s Ruskom zrejme spôsobilo niektorým členským štátom problémy. Napríklad fínsky minister dopravy kritizoval všeobecný charakter týchto opatrení, keďže niektoré z príslušných spojení sú stále dôležité pre prepojenosť v danom členskom štáte. EHSV odporúča, aby sa náležitá pozornosť venovala tomu, aký interný význam môžu mať takéto spojenia pre EÚ. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV súhlasí s tým, že je očividne potrebné zaoberať sa aj otázkou odlišného rozchodu koľaje v EÚ a na Ukrajine, hoci zmeny v tejto súvislosti si môžu vyžadovať určitý čas, a preto je nepravdepodobné, že pomôžu vyriešiť bezprostredné a naliehavé problémy s efektívnosťou. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV berie na vedomie, že navrhovanými zmenami v článkoch 15 a 16 a novým článkom 16a sa rozšírila požiadavka prejsť na rozchod koľaje 1 435 mm a zúžila možnosť zachovať iné rozchody koľají. Vzhľadom na to, že sa realizácia prechodu na rozchod koľaje 1 435 mm zameriava na európske dopravné koridory – keďže plány prechodu, ktoré majú vypracovať všetky členské štáty, sa obmedzujú len na tieto koridory –, všeobecná povinnosť budovať všetky nové trate s rozchodom 1 435 mm sa zdá byť v rozpore s hlavným cieľom článku 16a, ktorým je zabezpečiť konzistentnosť a plynulú železničnú dopravu na transeurópskych koridoroch. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EHSV preto navrhuje, aby sa požiadavka prejsť na štandardný európsky rozchod obmedzila len na európske dopravné koridory, čím sa zaistí konzistentnosť a dobrá koordinácia tohto procesu. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV je prekvapený všeobecnou povinnosťou stanovenou v navrhovanom článku 16a ods. 1, aby každá nová železničná infraštruktúra bola vybudovaná s európskym štandardným menovitým rozchodom koľaje 1 435 mm. Zjavne sa pri tom neberie ohľad na konfiguráciu okolitej siete, keďže v členských štátoch s odlišným rozchodom koľaje by táto povinnosť mohla mimoriadne skomplikovať vnútornú konzistentnosť a spôsobiť problémy. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Treba poznamenať, že zúženie možností výnimiek pre odlišné rozchody koľají vyvolalo obavy, napríklad vo Fínsku, kde bola v tejto súvislosti spochybnená proporcionalita návrhu. |
| --- | --- |

3.22.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 120.

1

(2)  COM(2021) 812 fina.

2

(3)  COM(2022) 384 final.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 z 11. decembra 2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete a o zrušení rozhodnutia č. 661/2010/EÚ (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  COM(2022) 217 final.

5

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/195 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/195

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Osobitné ustanovenia pre programy spolupráce na roky 2014 – 2020 podporované z nástroja európskeho susedstva a v rámci cieľa Európska územná spolupráca v nadväznosti na narušenie vykonávania programov

[COM(2022) 362 – 2022/227 (COD)]

(2023/C 75/29)

| Hlavný spravodajca: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Andris GOBIŅŠ

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 27. 9. 2022
  Rada Európskej únie, 17. 8. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v pléne | 27. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 117/1/3 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 27. 9. 2022

Rada Európskej únie, 17. 8. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v pléne

27. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

117/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje prístup Európskej komisie, Parlamentu a Rady, ktorých snahou je urobiť všetko potrebné na čo najrýchlejšie schválenie plánovaného nariadenia a naliehavo žiada, aby nadobudlo účinnosť najneskôr začiatkom novembra 2022. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Keďže vzhľadom na potrebu rýchleho schválenia je pravdepodobné, že v prvej fáze by sa nariadenie mohlo prijať bez zmien, EHSV navrhuje zvážiť preskúmanie v druhej fáze s nižšie uvedenými navrhovanými úpravami. Navrhované zmeny by mali byť zároveň príspevkom do diskusie a k príprave zmien v následných nariadeniach a programoch. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta rýchle opatrenia inštitúcií EÚ a potrebnú flexibilitu v súvislosti s realizáciou projektov hneď po tom, ako Rusko vyvolalo nevyprovokovanú a neodôvodnenú vojnu proti Ukrajine. Takéto rýchle konanie bolo jediným spôsobom, ako zachovať súlad s hodnotami a zásadami EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje zámer poskytnúť flexibilitu pri zmene účelu prebiehajúcich projektov s cieľom zohľadniť vznikajúce potreby tým, že sa riadiacim orgánom umožní potrebná pružnosť a poskytne sa im právna istota v tom, že projekty sa budú riadiť a realizovať v súlade s pravidlami a že pri audite sa nebude uplatňovať veľa obmedzení. Tento aspekt má osobitný význam, keďže nariadenie sa bude uplatňovať retroaktívne od začiatku celoplošnej vojny. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV pripomína nové skutočnosti, ku ktorým došlo v posledných mesiacoch vojny proti Ukrajine. Vzhľadom na štatút Ukrajiny ako kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ a rastúcu potrebu rekonštrukcie a prípravy na zimu na Ukrajine by sa pri oprávnených činnostiach mala poskytnúť ešte väčšia flexibilita a činnosti cezhraničnej/regionálnej spolupráce pre prebiehajúce a plánované projekty by sa mali vymedziť s väčším rozsahom, ako sa predpokladá v navrhovaných zmenách v nariadení (pozri návrhy nižšie). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vzhľadom na pozastavenie financovania orgánov Ruskej federácie a Bieloruska a súvisiace pozastavenie cezhraničnej spolupráce s Ruskou federáciou a Bieloruskom EHSV navrhuje, aby sa vyvinulo maximálne úsilie s cieľom umožniť presun finančných prostriedkov pôvodne určených na tieto programy spolupráce na spoluprácu s Ukrajinou. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Keďže občianska spoločnosť zohráva poprednú úlohu pri obnove Ukrajiny a v rámci príprav krajiny na pristúpenie k EÚ, osobitná pozornosť by sa mala venovať prideľovaniu finančných prostriedkov na prácu organizácií občianskej spoločnosti vrátane opätovného pridelenia finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV podporuje ciele návrhu a víta zámer umožniť flexibilný prístup v programoch spolupráce v rámci nástroja európskeho susedstva (ENI) v snahe zohľadniť potreby, ktoré vznikajú v dôsledku nevyprovokovanej a neodôvodnenej vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine, a následný vplyv na Európsku úniu (EÚ) a najmä na niekoľko jej východných regiónov, ako aj rozsiahle dôsledky pandémie COVID-19 na EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV uznáva obrovské úsilie, ktoré národné vlády, miestne samosprávy a občianska spoločnosť v susediacich členských štátoch EÚ, Moldavska a Ukrajiny vyvíjajú pri prijímaní vysídlených osôb z Ukrajiny hromadne utekajúcich pred ruskou inváziou, a víta podporu individualizovaného využívania programov cezhraničnej spolupráce na pokrytie príslušných potrieb humanitárnej pomoci. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV uznáva osobitné výzvy, ktorým čelia ukrajinské orgány na všetkých úrovniach, pričom sa musia súčasne zaoberať zabezpečením vojenskej obrany krajiny a udržaním hospodárstva, keďže počet obetí na Ukrajine je vysoký, zničené sú obytné budovy a infraštruktúra, značná časť obyvateľstva je vysídlená, narušená je výroba a doprava, krajina čelí bezprecedentným tlakom na rozpočet a mnohým ďalším problémom spôsobeným ruskou agresiou. Programy cezhraničnej spolupráce s Ukrajinou by mali pomôcť znížiť túto záťaž a umožniť reagovať na potreby v období vojny. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV víta nedávne udelenie štatútu kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ Ukrajine a Moldavsku a zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ týmto krajinám poskytovala komplexnú podporu pri ich integračných reformách, ktoré vykonávajú, pričom zároveň nesú bremeno celoplošnej vojny na Ukrajine. Programy cezhraničnej spolupráce by mali v prípade potreby efektívne začleniť posilnené integračné ciele Ukrajiny a Moldavska do programových činností, a to aj prostredníctvom odovzdávania príslušných reformných skúseností susedných krajín z EÚ. Zahrnuté by mali byť aj prípravy na miestnej a regionálnej úrovni a významná úloha organizácií občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Keďže bolo pozastavené financovanie orgánov Ruskej federácie a Bieloruska a zároveň aj cezhraničná spolupráca s Ruskou federáciou a Bieloruskom, EHSV navrhuje, aby sa vyvinulo maximálne úsilie s cieľom umožniť presun finančných prostriedkov pôvodne určených na tieto programy spolupráce na spoluprácu s Ukrajinou. Vzhľadom na veľký symbolický význam takéhoto kroku a na rozsiahle potreby je dôležité, aby sa na hľadanie a prípravu právneho základu venoval čas a odborné spôsobilosti. Silné väzby vychádzajúce z emocionálneho a hodnotového základu možno považovať za spôsob budovania „susedstva“ s Ukrajinou a prenesene aj za vhodnú odpoveď na ciele programu v súčasnom mimoriadnom období. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV zdôrazňuje mimoriadnu finančnú záťaž, ktorú znášajú susedné komunity, ktoré prijímajú početné vysídlené osoby z Ukrajiny, a preto víta zámer zrušiť povinnosť vnútroštátneho spolufinancovania piatich cezhraničných programov ENI s Moldavskou republikou a Ukrajinou. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV zdôrazňuje, že ruská agresia a súvisiaci prílev vysídlených osôb opäť zvýraznili kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti a výrazne posilnili aktivizmus občianskej spoločnosti na Ukrajine aj v susedných krajinách EÚ, pričom sa vytvorili stovky celoštátnych, ale aj miestnych dobrovoľníckych iniciatív zameraných na poskytovanie potravín a prístrešia a zabezpečenie iných humanitárnych potrieb. Cezhraničné programy by sa preto mali zameriavať najmä na podporu činnosti občianskej spoločnosti. Organizovaná občianska spoločnosť bude zohrávať významnú úlohu aj počas obnovy Ukrajiny a jej regiónov a v rámci príprav na pristúpenie k EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV vzhľadom na súčasnú energetickú krízu pripomína, že je potrebné urýchliť prechod na zelenú energiu a ďalej posilňovať energetickú účinnosť. Programy cezhraničnej spolupráce by mali svojim príjemcom pomôcť zmierniť nadchádzajúce výzvy počas zimnej sezóny a zároveň im umožniť, aby si zachovali udržateľnosť. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že pri vypracúvaní navrhovaných zmien sa neuskutočnili žiadne konzultácie so zainteresovanými stranami. Ak sa tieto konzultácie realizujú správne, nie sú stratou času, ale vo väčšine prípadov vedú k zlepšeniu kvality navrhovaného rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Využívanie najlepších postupov podľa európskeho kódexu správania v oblasti zásady partnerstva môže prispieť k úspechu projektov realizovaných v rámci zmeneného nariadenia. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV zdôrazňuje, že EÚ uplatňuje rozsiahle opatrenia zamerané na podporu vysídlených osôb z Ukrajiny, napr. prostredníctvom CARE, Fast-Care, zmien v politike súdržnosti atď. Malo by sa zmierniť riziko dvojitého financovania. Špecifickosť nástroja európskeho susedstva by sa mala zamerať na jej hlavný cieľ, ktorým je spolupráca medzi EÚ a východnými partnermi. Vzhľadom na očakávané dlhšie narušenie programov týkajúcich sa Ruska a Bieloruska a rastúcu potrebu a záujem o spoluprácu na Ukrajine a Moldavsku by sa mal pripraviť právny základ pre posun smerom k spolupráci s týmito štátmi, napr. v článku 9, ale aj v článkoch 5, 6 a 8. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že okrem príchodu vysídlených osôb mala ruská invázia na Ukrajinu ďalší výrazný vplyv na spoluprácu medzi EÚ, Ukrajinou a jej susednými krajinami. V dôsledku ruskej námornej blokády ukrajinských námorných prístavov a narušenia dopravných trás na východnej Ukrajine sa veľká časť ukrajinského obchodu, vrátane vývozu obilia, presmerovala cez hranice krajiny s EÚ, čím sa vytvoril značný tlak na cezhraničnú infraštruktúru. Vzhľadom na to, že vývoz obilia a iných výrobkov z Ukrajiny má zásadný význam pre zabránenie vzniku celosvetovej potravinovej krízy, cezhraničné programy by mali riešiť vznikajúce logistické problémy s cieľom zabezpečiť maximálnu kapacitu toku tovaru, a to aj prostredníctvom zlepšenia cezhraničného riadenia, výstavby skladovacích zariadení v blízkosti hraníc a iných relevantných opatrení. Pri týchto projektoch bude možno potrebný flexibilnejší termín ako ten, ktorý sa v súčasnosti uvádza v článku 6 ods. 2 |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vyššie náklady spôsobené výnimočne vysokou mierou inflácie zvýraznenou ruskou vojnou by mali byť oprávnené vo všetkých projektoch, nielen v projektoch uvedených v článku 6 ods. 3 |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vzhľadom na mimoriadne okolnosti podporuje návrh uľahčiť riadenie cezhraničných programov, ako aj zmeny v ich činnostiach. Zdôrazňuje však, že sú potrebné záruky proti možnému zneužitiu finančných prostriedkov, a navrhuje posilniť zapojenie občianskej spoločnosti (vrátane sociálnych partnerov) do rozhodovania a monitorovania cezhraničných programových činností. Tieto aspekty by sa mohli zdôrazniť v článku 7 a/alebo v článku 15. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jednostranné pozastavenie činností podľa článku 10 ods. 2 by malo byť sprevádzané odôvodnením odkazujúcim na toto nariadenie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ako sa uvádza v bodoch 1.7 a 2.5, EHSV navrhuje, aby sa namiesto partnerov, s ktorými bola spolupráca pozastavená, umožnilo zapojenie nových partnerov z občianskej spoločnosti (vrátane možností opätovného pridelenia finančných prostriedkov) a z Ukrajiny. Článok 10 ods. 3 by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Vo výnimočných prípadoch by sa mohlo zvážiť aj partnerstvo s prodemokratickou bieloruskou alebo ruskou diaspórou. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Musia sa zohľadniť dodatočné opatrenia na predchádzanie podvodom alebo na riešenie nezrovnalostí, ktoré sa môžu objaviť v procese vykonávania. Občianska spoločnosť a sociálni partneri by mali zohrávať výraznejšiu úlohu aj vo vzťahu k týmto procesom a v monitorovacích výboroch. (článok 14 ods. 3) |
| --- | --- |

3.7.

V Bruseli 27. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/198 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/198

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ruší smernica Rady 89/629/EHS

[COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD)]

(2023/C 75/30)

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 3. 10. 2022
  Rada Európskej únie, 26. 9. 2022
  Európska komisia, 16. 9. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 100 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 26. 10. 2022 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 26/10/2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 169/0/03 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 3. 10. 2022

Rada Európskej únie, 26. 9. 2022

Európska komisia, 16. 9. 2022

Právny základ

článok 100 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

26. 10. 2022

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

26/10/2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

169/0/03

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, rozhodol sa zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/199

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o stanovení pravidiel týkajúcich sa úľavy na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu a obmedzenia odpočítateľnosti úrokov na účely dane z príjmov právnických osôb

[COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)]

(2023/C 75/31)

| Spravodajca: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Krister ANDERSSON |

Spravodajca:

Petru Sorin DANDEA

Spoluspravodajca:

Krister ANDERSSON

| Žiadosť o konzultáciu | Rada Európskej únie, 8. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 10. 2022 |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 187/0/0 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada Európskej únie, 8. 6. 2022

Právny základ

článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

6. 10. 2022

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

187/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Cieľom návrhu Komisie o úľave na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu (DEBRA) je riešiť daňovo motivované zvýhodňovanie dlhu voči vlastnému imaniu pre spoločnosti v EÚ, a to vykonávaním pravidiel týkajúcich sa odpočítateľnosti hypotetických úrokov zo zvýšenia vlastného imania a zavedením osobitných obmedzení daňovej uznateľnosti čistých nákladov na prijaté úvery a pôžičky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komisia na tento účel vypracovala cielené pravidlá týkajúce sa odpočítateľnej položky na vlastné imanie aj obmedzenia odpočítania úrokov. Finančné spoločnosti sú vylúčené z opatrení, keďže sa na ne vzťahujú regulačné povinnosti týkajúce sa vlastného imania, ktoré zabraňujú nedostatočnej ekvitizácii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odpočítateľná položka na vlastné imanie navrhnutá Komisiou sa vypočíta ako súčin: základ odpočítateľnej položky × hypotetická úroková miera. Základ odpočítateľnej položky je daný rozdielom medzi vlastným imaním na konci daňového roka a vlastným imaním na konci predchádzajúceho daňového roka, inými slovami medziročnou zmenou vlastného imania. Na strane dlhu sa pomerným obmedzením obmedzí odpočítateľnosť úrokov na 85 % čistých nákladov na prijaté úvery a pôžičky, to znamená zaplatený úrok mínus prijatý úrok. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje ciele sledované Komisiou, pokiaľ sú zamerané na riešenie relevantnej a dlho diskutovanej otázky zdaňovania právnických osôb, ako je daňovo motivované zvýhodňovanie dlhu voči vlastnému imaniu. Konkrétna štruktúra a obsah návrhu sú však kľúčové na účinné dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že rozhodnutie Komisie uprednostniť vlastné imanie pred dlhom nielen poskytnutím odpočítateľnej položky na vlastné imanie zvýšené spoločnosťami postupom času, ale aj 15 % znížením uznateľnosti dlhu, ktorým sú spoločnosti zaťažené, môže poškodiť európske podniky, najmä malé a stredné podniky (MSP). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV je znepokojený tým, že v dôsledku návrhu Komisie by MSP a mikropodniky, ktoré tvoria jadro európskeho hospodárstva, mohli byť finančne slabšie. Tieto spoločnosti nemajú ľahký prístup na kapitálové trhy, a preto by obmedzenie odpočítateľnosti ich úrokových nákladov mohlo brániť investovaniu, rastu a vytváraniu pracovných miest v Európe. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV tvrdí, že v prípade malých podnikov a mikropodnikov by sa podpora využívania vlastného imania mala dosahovať predovšetkým, ak nie výlučne, prostredníctvom daňových odpočítateľných položiek na vlastné imanie bez postihovania odpočítateľnosti úrokov z dlhov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV považuje rizikovú prirážku vo výške 1 až 1,5 % obsiahnutú v návrhu Komisie jednak za vzdialenú od reality na trhu a jednak za nedostatočnú na náhradu straty odpočítateľnosti úrokov z dlhov. V roku 2021 dosahovala trhová riziková prirážka vyše 5 % vo všetkých členských štátoch a v súčasnosti sa naďalej pohybuje na podobnej úrovni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa obáva, že neumožnenie odpočítateľnosti legitímnych nákladov na podnikanie v podobe úrokov by mohlo európske spoločnosti znevýhodniť v hospodárskej súťaži v porovnaní s podnikmi v iných veľkých obchodných blokoch. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV konštatuje, že zrušenie možnosti pre európske spoločnosti odpočítať si úrokové poplatky by motivovalo skôr k využívaniu lízingu ako k priamym investíciám spoločností do strojov a zariadení. Navyše vnútroskupinové financovanie v rámci veľkých skupín spoločností s centralizovanou pokladničnou funkciou by bolo zložitejšie a oslabené, čo by predražilo financovanie investícií a v konečnom dôsledku by viedlo k poklesu investícií. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | S cieľom poskytnúť konštruktívny príspevok a v plnej miere tlmočiť svoje obavy preto EHSV navrhuje, aby Komisia podstatne prehodnotila svoj návrh vrátane celkového alebo čiastočného vyňatia z obmedzení odpočítateľnosti úrokov z dlhov najmä v prospech MSP a mikropodnikov. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Cieľom návrhu smernice Komisie (1) o úľave na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu (DEBRA) je riešiť daňovo motivované zvýhodňovanie dlhu voči vlastnému imaniu pre spoločnosti v EÚ, a to zabezpečením pravidiel týkajúcich sa odpočítateľnosti hypotetických úrokov zo zvýšenia vlastného imania a zavedením osobitných obmedzení daňovej uznateľnosti čistých nákladov na prijaté úvery a pôžičky. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh je v súlade s oznámením Komisie Zdaňovanie podnikov v 21. storočí (2), v ktorom sa zdôrazňuje zvýhodňovanie daňových pravidiel v prospech dlhu ako relevantná otázka, ktorou sa majú zaoberať európske inštitúcie s cieľom dosiahnuť spravodlivý a účinný daňový systém. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisia vo svojom oznámení zdôrazňuje, že spoločnosť si v súčasnosti môže „odpočítať úroky spojené s dlhovým financovaním, ale nie náklady spojené s kapitálovým financovaním, ako je napríklad vyplácanie dividend, čo ju motivuje k financovaniu investícií prostredníctvom dlhu, a nie vlastného kapitálu. To môže prispieť k nadmernej akumulácii dlhov s možnými negatívnymi účinkami presahovania na EÚ ako celok, ak by niektoré krajiny čelili vysokým vlnám platobnej neschopnosti. Zvýhodňovanie dlhu takisto znevýhodňuje financovanie inovácií prostredníctvom vlastného kapitálu.“ |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Návrh Komisie je takisto odpoveďou na osobitnú žiadosť Európskeho parlamentu, aby sa riešilo zvýhodňovanie dlhu voči vlastnému imaniu, pričom sa súčasne zabezpečujú účinné ustanovenia proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, aby sa predišlo tomu, že odpočítateľná položka na vlastné imanie by sa používala ako nový nástroj na narúšanie základu dane (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrhu Komisie predchádzala rozsiahla konzultácia, na ktorej sa zúčastnili zainteresované strany od akademických pracovníkov po orgány verejnej moci, mimovládne organizácie, záujmové združenia a spoločnosti. Z konzultácie vyplynulo, že drvivá väčšina zainteresovaných strán sa domnieva, že iniciatíva na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu je potrebná. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisia takisto spolupracovala so šiestimi členskými štátmi, ktoré už zaviedli pravidlá týkajúce sa zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu, s cieľom získať konkrétne odborné znalosti o fungovaní takýchto pravidiel na základe ich priamych skúseností (4). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pri vypracúvaní návrhu Komisia skúmala päť možných regulačných možností: i) možnosť 1: zavedenie odpočítateľnej položky na celkové vlastné imanie podnikov na neurčitý čas; ii) možnosť 2: zavedenie odpočítateľnej položky, ale len na nové vlastné imanie a na desať rokov; iii) možnosť 3: zavedenie odpočítateľnej položky na kapitál podniku, pričom by sa neumožňovala súčasná odpočítateľnosť úrokových platieb; iv) možnosť 4: úplné vylúčenie odpočítateľnosti úrokových nákladov; v) možnosť 5: vytvorenie odpočítateľnej položky na hypotetický úrok z nového vlastného imania podniku počas desiatich rokov s čiastočným obmedzením daňovej uznateľnosti dlhu pre všetky spoločnosti. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Za uprednostňovanú možnosť bola vybratá možnosť 5, a preto sa v návrhu Komisie konkrétne vypracovali cielené pravidlá týkajúce sa odpočítateľnej položky na vlastné imanie aj obmedzenia odpočtu úrokov z dlhov. Finančné spoločnosti sú v rámci opatrení výslovne vylúčené, keďže už sú viazané regulačnými povinnosťami týkajúcimi sa vlastného imania, ktoré zabraňujú nedostatočnej ekvitizácii. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Konkrétnejšie, odpočítateľná položka na vlastné imanie navrhnutá Komisiou sa vypočíta takto: základ odpočítateľnej položky × hypotetická úroková miera. Pokiaľ ide o základ odpočítateľnej položky, rovná sa rozdielu medzi vlastným imaním na konci daňového roka a vlastným imaním na konci predchádzajúceho daňového roka, t. j. medziročnému zvýšeniu vlastného imania. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V prípade, že základ odpočítateľnej položky daňovníka, ktorý už využil odpočítateľnú položku na vlastné imanie, je v danom zdaňovacom období záporný (zníženie vlastného imania), pomerná suma sa stane zdaniteľnou počas desiatich po sebe nasledujúcich zdaňovacích období a až do výšky úhrnného zvýšenia čistého vlastného imania, na ktoré odpočítateľnú položku získal, pokiaľ daňovník neposkytne dôkaz o tom, že k tomu došlo v súvislosti so stratami vzniknutými počas zdaňovacieho obdobia alebo v dôsledku právnej povinnosti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V návrhu sa stanovujú konkrétne pravidlá týkajúce sa príslušného hypotetického úroku, ktorý sa má uplatniť, a vzhľadom na ťažkosti MSP pri prístupe k financovaniu sa stanovuje uplatnenie vyššej sadzby v ich prospech, bez možnosti výnimiek zo strany členských štátov. S cieľom zabrániť zneužívaniu je uznateľnosť odpočítateľnej položky – prostredníctvom projektu na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS) a vykonávania v EÚ prostredníctvom smernice o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam (ATAD) (5) –už obmedzená maximálne na 30 % EBITDA daňovníka (6) za každý daňový rok. Navrhuje sa koordinácia týchto dvoch obmedzení. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Na strane dlhu sa pomerným obmedzením obmedzí odpočítateľnosť úrokov na 85 % čistých nákladov na prijaté úvery a pôžičky, to znamená zaplatený úrok mínus prijatý úrok. Podľa Komisie takýto prístup umožňuje riešiť zvýhodňovanie dlhu voči vlastnému imaniu súčasne z hľadiska vlastného imania aj dlhu. Nezahŕňa sa však žiadne zvýšenie vlastného imania v dôsledku medzipodnikových transakcií alebo precenenia aktív. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Právnym základom návrhu je článok 115 ZFEÚ o opatreniach aproximácie v podobe smernice a podľa Komisie je návrh smernice v súlade so zásadami proporcionality a subsidiarity. Lehota na transpozíciu je stanovená na začiatok roku 2024, pričom členským štátom, ktoré už majú zavedené pravidlá týkajúce sa zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu, bude umožnené ponechať odpočítateľné položky, ktoré sú v súčasnosti zavedené, počas zostávajúceho obdobia ich trvania podľa vnútroštátneho práva, no najviac počas obdobia desiatich rokov. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV podporuje ciele sledované návrhom Komisie, keďže sú zamerané na riešenie relevantnej a dlho diskutovanej otázky zdaňovania právnických osôb, ako je daňovo motivované zvýhodňovanie dlhu voči vlastnému imaniu. EHSV sa domnieva, že pre európske spoločnosti každej veľkosti môžu byť veľmi prospešné primerané a správne navrhnuté pravidlá v tomto ohľade, čím sa zabezpečí väčšia konkurencieschopnosť na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV pripomína svoje stanovisko Úloha daní z príjmov právnických osôb pri správe a riadení spoločností (7), v ktorom sa naliehavo požadovalo riešenie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu, pričom sa poukázalo na riziká súvisiace s neprimeraným pákovým efektom a zdôraznilo sa, že „zvýhodňovanie dlhu v systémoch dane z príjmov právnických osôb ovplyvňuje sociálno-ekonomické náklady, ako aj pákový efekt a správu a riadenie spoločností“ (8).
  EHSV takisto zdôraznil príspevok, ktorý by mohlo riešenie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu priniesť ambicióznemu programu Komisie dosiahnuť väčšiu udržateľnosť a digitalizáciu európskeho hospodárstva (9), pričom uviedol, že „nadmerné spoliehanie sa na dlhové financovanie môže ohroziť dosiahnutie cieľov Európskej komisie. Spoločnosti sa totiž stávajú finančne zraniteľnými, a tým bude nepriaznivo ovplyvnená možnosť realizovať nové a riskantné ekologické investičné projekty“. V pravidlách, ktoré sa majú uplatňovať, sa však musí náležite riešiť otázka DEBRA. Výbor sa predovšetkým domnieva, že návrhy predložené Komisiou by poškodili MSP, a najmä mikropodniky, ktoré by sa stali finančne slabšími. |
| --- | --- |

3.2.

EHSV takisto zdôraznil príspevok, ktorý by mohlo riešenie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu priniesť ambicióznemu programu Komisie dosiahnuť väčšiu udržateľnosť a digitalizáciu európskeho hospodárstva (9), pričom uviedol, že „nadmerné spoliehanie sa na dlhové financovanie môže ohroziť dosiahnutie cieľov Európskej komisie. Spoločnosti sa totiž stávajú finančne zraniteľnými, a tým bude nepriaznivo ovplyvnená možnosť realizovať nové a riskantné ekologické investičné projekty“. V pravidlách, ktoré sa majú uplatňovať, sa však musí náležite riešiť otázka DEBRA. Výbor sa predovšetkým domnieva, že návrhy predložené Komisiou by poškodili MSP, a najmä mikropodniky, ktoré by sa stali finančne slabšími.

| 3.3. | Obmedzenie odpočítateľnosti úrokových nákladov brzdí investície, rast a tvorbu pracovných miest. Takéto nepriaznivé výsledky sú ešte pravdepodobnejšie v súčasnej hospodárskej situácii s nárastom úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV konštatuje, že opatrenie EÚ je vhodnejšie ako viacero nekoordinovaných iniciatív členských štátov. Keďže však šesť členských štátov už uplatňuje vnútroštátne pravidlá týkajúce sa odpočítateľných položiek na vlastné imanie, je potrebné poznamenať, že čistý efekt odpočítateľnej položky na vlastné imanie a neumožnenie odpočítateľnosti úrokových nákladov nebude viesť v plnej miere k harmonizácii investičných nákladov v celej EÚ, a to ani v prípade schválenia predmetnej smernice. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV víta rozsiahlu a podrobnú konzultáciu, ktorú začala Komisia v súvislosti s návrhom o úľave na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu, ktorá poskytla mnohým rôznym zainteresovaným stranám – záujmovým združeniam, spoločnostiam, orgánom verejnej moci a akademickým pracovníkom – príležitosť tlmočiť svoje pozície týkajúce sa kľúčovej záležitosti zdaňovania právnických osôb a správy a riadenia spoločností v EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV takisto oceňuje cielenú konzultáciu, ktorú Komisia uskutočnila spolu so šiestimi členskými štátmi, ktoré už schválili pravidlá týkajúce sa zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu, keďže umožňuje regulačnému orgánu zvážiť skúsenosti, ktoré už získali v praxi vnútroštátni zákonodarcovia a daňové orgány. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV sa domnieva, že rozhodnutie Komisie uprednostniť vlastné imanie pred dlhom nielen poskytnutím odpočítateľnej položky na vlastné imanie zvýšené spoločnosťami postupom času, ale aj 15 % znížením uznateľnosti dlhu, ktorým sú spoločnosti zaťažené, poškodí európske podniky a najmä MSP a mikropodniky. Pre tieto spoločnosti by sa podpora využívania vlastného imania mala skutočne dosahovať predovšetkým, ak nie výlučne, prostredníctvom daňových odpočítateľných položiek na vlastné imanie bez postihovania odpočítateľnosti úrokov z dlhu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV považuje za riskantné obmedziť odpočítateľnosť úrokov z dlhov, najmä pre MSP a mikropodniky, v súčasnom ekonomickom scenári, ktorý sa vyznačuje dvojnásobným nepriaznivým vplyvom pretrvávajúcej inflácie spolu s rastúcimi úrokovými sadzbami zavádzanými centrálnymi bankami s cieľom udržať infláciu pod kontrolou. Úrovne dlhu sa počas pandémie ešte viac zvýšili v mnohých podnikoch. V dôsledku obmedzenia daňovej uznateľnosti by malé podniky a mikropodniky skutočne mohli mať väčšie ťažkosti s riadením dlhov, ktorými sú zaťažené. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV konštatuje, že podľa zásady proporcionality, ako ju rozpracoval Súdny dvor, by európske inštitúcie mali vytvoriť pravidlá, ktoré sú vhodné na dosiahnutie sledovaných regulačných cieľov pri čo najnižšom zaťažení regulovaných subjektov. V tejto súvislosti EHSV poukazuje na to, že podstatné zníženie odpočítateľnosti dlhového financovania by mohlo spôsobiť neželané dôsledky pre MSP a najmä mikropodniky, ako je oslabená udržateľnosť podnikových dlhov, prepúšťanie a celková strata finančnej stability na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV konštatuje, že zrušenie možnosti pre európske spoločnosti odpočítať úrokové poplatky by motivovalo skôr k využívaniu lízingu ako k priamym investíciám spoločností do strojov a zariadení. Nie je vhodné zaviesť takýto stimul, aspoň nie bez vykonania dôkladnej analýzy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Mnoho spoločností využíva vnútroskupinové financovanie a funkcie centralizovanej pokladnice na financovanie investícií nákladovo efektívnym spôsobom. Podľa navrhovaných pravidiel by v podstate každá spoločnosť v skupine musela samofinancovať svoje investície. Tým sa zvýšia náklady na financovanie, a tým sa nepriaznivým spôsobom znížia investície. EHSV považuje za potrebné zaoberať sa touto otázkou, aby bolo možné naďalej efektívne financovať investície. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV odporúča obmedziť náklady na dodržiavanie predpisov pre európske spoločnosti, ktoré by chceli využiť novú odpočítateľnú položku na vlastné imanie, dosiahnutím dostatočnej úrovne právnej istoty a predvídateľnosti nových pravidiel s cieľom predísť neistotám a problémom s výkladom, ktoré by mohli vyústiť do predĺžených rokovaní alebo dokonca sporov medzi daňovými orgánmi a spoločnosťami. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | So zreteľom na predchádzajúce argumenty a v snahe predložiť konštruktívny príspevok EHSV preto navrhuje podstatné prehodnotenie návrhu Komisie vrátane celkového alebo aspoň čiastočného vyňatia MSP a mikropodnikov z pravidiel týkajúcich sa úľavy na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrh smernice Rady o stanovení pravidiel týkajúcich sa úľavy na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu a obmedzenia odpočítateľnosti úrokov na účely dane z príjmov právnických osôb [COM(2022) 216 final].

1

o stanovení pravidiel týkajúcich sa úľavy na zníženie zvýhodňovania dlhu voči vlastnému imaniu a obmedzenia odpočítateľnosti úrokov na účely dane z príjmov právnických osôb

(2)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Zdaňovanie podnikov v 21. storočí [COM(2021) 251 final].

2

Zdaňovanie podnikov v 21. storočí

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o vplyve vnútroštátnych daňových reforiem na hospodárstvo EÚ [2021/2074(INI)] (Ú. v. EÚ C 342, 6.9.2022, s. 14).

3

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o vplyve vnútroštátnych daňových reforiem na hospodárstvo EÚ

(4)  Členské štáty, ktoré majú zavedené pravidlá stanovujúce odpočítateľnú položku pri zvýšení vlastného imania, môžu odložiť uplatňovanie ustanovení tejto smernice na obdobie trvania práv, ktoré už boli stanovené podľa vnútroštátnych pravidiel (zachovanie nadobudnutých práv). Daňovníci, ktorí k [1. januáru 2024] využívajú odpočítateľnú položku na vlastné imanie podľa vnútroštátneho práva (v Belgicku, na Cypre, v Taliansku, na Malte, v Poľsku a Portugalsku), ju budú môcť využívať aj ďalej podľa vnútroštátneho práva počas obdobia najviac desiatich rokov.

4

(5)  Smernica Rady (EÚ) 2016/1164 z 12. júla 2016, ktorou sa stanovujú pravidlá proti praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ktoré majú priamy vplyv na fungovanie vnútorného trhu (Ú. v. EÚ L 193, 19.7.2016, s. 1).

5

(6)  EBITDA: príjmy pred započítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4. 2022, s. 13.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 13, body 4.1 až 4.7.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4. 2022, s. 13.

9

---

| 28.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 75/204 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 75/204

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 1108/70, ktorým sa zavádza účtovný systém pre výdavky na infraštruktúru v súvislosti so železničnou, cestnou a vnútrozemskou vodnou dopravou, a nariadenie Komisie (ES) č. 851/2006 stanovujúce obsah rôznych položiek účtovnej osnovy podľa prílohy I k nariadeniu Rady (EHS) č. 1108/70

[COM(2022) 381 final]

(2023/C 75/32)

| Stanovisko na základe žiadosti | Európsky parlament, 12. 9. 2022
  Rada Európskej únie, 12. 8. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 91 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 26. 10. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 573 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 170/0/0 |

Stanovisko na základe žiadosti

Európsky parlament, 12. 9. 2022

Rada Európskej únie, 12. 8. 2022

Právny základ

články 91 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

26. 10. 2022

Plenárne zasadnutie č.

573

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

170/0/0

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, rozhodol sa zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 26. októbra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---