# Europeiska unionens C 51/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 51 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången10 februari 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 51

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången10 februari 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 51/01 | Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av de övergångsregler om ursprung som medger diagonal kumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna i Europa–Medelhavsområdet | 1 |
| 2023/C 51/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  ) | 7 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 51/01

Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av de övergångsregler om ursprung som medger diagonal kumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna i Europa–Medelhavsområdet

1

2023/C 51/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 51/03 | Eurons växelkurs – 9 februari 2023 | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 51/03

Eurons växelkurs – 9 februari 2023

8

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 51/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 51/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  ) | 11 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 51/06 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 12 |
| 2023/C 51/07 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 19 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2023/C 51/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

9

2023/C 51/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  )

1

11

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 51/06

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

12

2023/C 51/07

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/1

---

Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av de övergångsregler om ursprung som medger diagonal kumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna (1) i Europa–Medelhavsområdet

(2023/C 51/01)

För tillämpningen av diagonal ursprungskumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna underrättar de berörda tillämpande fördragsslutande parterna varandra, via Europeiska kommissionen, om gällande ursprungsregler med övriga tillämpande fördragsslutande parter.

Det erinras om att diagonal kumulation (av bearbetning, behandling och/eller material) kan tillämpas endast om den tillämpande fördragsslutande part där sluttillverkningen sker och den tillämpande fördragsslutande part där slutdestinationen finns har ingått frihandelsavtal innehållande identiska ursprungsregler med alla de tillämpande fördragsslutande parter som deltar i förvärvet av ursprungsstatus.

Produkter med ursprung i en tillämpande fördragsslutande part som inte har ingått ett avtal med den tillämpande fördragsslutande part där sluttillverkningen sker och/eller den tillämpande fördragsslutande part där den slutliga bestämmelseorten finns ska betraktas som icke-ursprungsmaterial.

De bifogade tabellerna innehåller följande uppgifter på grundval av de tillämpande fördragsslutande parternas underrättelser till Europeiska kommissionen:

| | Tabell 1 – en förenklad översikt över möjligheterna till kumulation den 1 februari 2023. |
| --- | --- |

Tabell 1 – en förenklad översikt över möjligheterna till kumulation den 1 februari 2023.

| | Tabell 2 – det datum från och med vilket diagonal kumulation börjar tillämpas. |
| --- | --- |

Tabell 2 – det datum från och med vilket diagonal kumulation börjar tillämpas.

I tabell 1 innebär ”X” att två parter har ingått ett frihandelsavtal med ursprungsregler som medger kumulation på grundval av övergångsreglerna om ursprung. För att använda diagonal kumulation med deltagande av en tredje part krävs ett ”X” i tabellens alla skärningar mellan de tre parterna.

Datumen i tabell 2 avser den första tillämpningsdagen för diagonal kumulation på grundval av artikel 8 i tillägg A till varje protokoll om ursprungsregler mellan de tillämpande fördragsslutande parterna. I dessa fall föregås datumet av ”(T)”.

En förteckning över tillämpande fördragsslutande parter som har valt att ensidigt utvidga tillämpningen av artikel 7.3 i övergångsreglerna i tillägg A till de bilaterala protokollen om ursprungsregler vid import av produkter som omfattas av kapitlen 50–63 återfinns i bilaga I.

Koderna för de tillämpande fördragsslutande parterna i tabellen är följande:

| — | Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Europeiska unionen

EU

| — | Eftastater: |
| --- | --- |

—

Eftastater:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Schweiz (inklusive Liechtenstein) (2) |
| --- | --- |

—

Schweiz (inklusive Liechtenstein) (2)

CH (+ LI)

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

NO

| — | Färöarna |
| --- | --- |

—

Färöarna

FO

| — | Deltagarna i Barcelonaprocessen: |
| --- | --- |

—

Deltagarna i Barcelonaprocessen:

| — | Jordanien |
| --- | --- |

—

Jordanien

JO

| — | Palestina (3) |
| --- | --- |

—

Palestina (3)

PS

| — | Deltagarna i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess: |
| --- | --- |

—

Deltagarna i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess:

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

AL

| — | Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina

BA

| — | Kosovo (*1) |
| --- | --- |

—

Kosovo (*1)

KO

| — | Nordmakedonien |
| --- | --- |

—

Nordmakedonien

MK

| — | Serbien |
| --- | --- |

—

Serbien

RS

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Georgien |
| --- | --- |

—

Georgien

GE

| — | Moldavien |
| --- | --- |

—

Moldavien

MD

Detta tillkännagivande ersätter tillkännagivande 2022/C 405/04 (EUT C 405, 21.10.2022, s. 56.).

Tabell 1

Förenklad översikt över möjligheterna till diagonal kumulation på grundval av övergångsreglerna om ursprung i Europa–Medelhavsområdet den 1 februari 2023

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| IS | X | X | | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| NO | X | X | X | | | | | X | | | X | X | X | | |
| FO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | X | X | X | X | | | | | X | X | X | X | X | | X |
| BA | | | | | | | | X | | X | X | X | X | | X |
| KO | X | | | | | | | X | X | | X | X | X | | X |
| MK | X | X | X | X | | | | X | X | X | | X | X | | X |
| RS | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | | X | | X |
| ME | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | | | X |
| GE | X | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | X | X | X | X | X | X | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

X

X

X

X

X

X

KO

X

X

X

X

X

X

X

MK

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

X

MD

X

X

X

X

X

X

X

Tabell 2

Första tillämpningsdag för de övergångsregler om ursprung som medger diagonal kumulation i Europa–Medelhavsområdet

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | | (T) 15.10.2022 | (T) 9.9.2021 | (T) 6.12.2021 | (T) 9.2.2022 | (T) 1.9.2021 | (T) 16.11.2021 |
| CH (+LI) | (T) 1.9.2021 | | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| IS | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| NO | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| FO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| BA | | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| KO | (T) 15.10.2022 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| MK | (T) 9.9.2021 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| RS | (T) 6.12.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| ME | (T) 9.2.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | | (T)
  1.2.2023 |
| GE | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 15.10.2022

(T) 9.9.2021

(T) 6.12.2021

(T) 9.2.2022

(T) 1.9.2021

(T) 16.11.2021

CH (+LI)

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

IS

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

NO

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

FO

(T) 1.9.2021

JO

(T) 1.9.2021

PS

(T) 1.9.2021

AL

(T) 1.9.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

BA

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

KO

(T) 15.10.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

MK

(T) 9.9.2021

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

RS

(T) 6.12.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

ME

(T) 9.2.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

GE

(T) 1.9.2021

MD

(T) 16.11.2021

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

---

(1)  ”En tillämpande fördragsslutande part” är en fördragsslutande part i konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (konventionen) som införlivar dessa Europa–Medelhavstäckande övergångsregler för ursprung i sina bilaterala förmånshandelsavtal med en annan fördragsslutande part i den konventionen.

(2)  Schweiz och Liechtenstein bildar en tullunion.

(3)  Denna beteckning ska inte uppfattas som ett erkännande av en palestinsk stat och påverkar inte de enskilda medlemsstaternas ståndpunkter i frågan.

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status. Beteckningen används i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

---

BILAGA I

Förteckning över tillämpande fördragsslutande parter som valt att utvidga tillämpningen av artikel 7.3

A.

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

| — | Schweiz (Liechtenstein) |
| --- | --- |

—

Schweiz (Liechtenstein)

B.

| — | Albanien – till Eftastaterna |
| --- | --- |

—

Albanien – till Eftastaterna

| — | Montenegro – till Eftastaterna |
| --- | --- |

—

Montenegro – till Eftastaterna

| — | Nordmakedonien – till Eftastaterna |
| --- | --- |

—

Nordmakedonien – till Eftastaterna

| — | Serbien – till Eftastaterna |
| --- | --- |

—

Serbien – till Eftastaterna

| — | Deltagarna i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess och Republiken Moldavien (parter i Centraleuropeiska frihandelsavtalet) – sinsemellan |
| --- | --- |

—

Deltagarna i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess och Republiken Moldavien (parter i Centraleuropeiska frihandelsavtalet) – sinsemellan

---

| 10.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/7

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 51/02)

Kommissionen beslutade den 25 januari 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M10995. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M10995. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/8

---

Eurons växelkurs (1)

9 februari 2023

(2023/C 51/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0771 |
| JPY | japansk yen | 140,80 |
| DKK | dansk krona | 7,4419 |
| GBP | pund sterling | 0,88515 |
| SEK | svensk krona | 11,1390 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9890 |
| ISK | isländsk krona | 151,10 |
| NOK | norsk krona | 10,9123 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,698 |
| HUF | ungersk forint | 385,80 |
| PLN | polsk zloty | 4,7388 |
| RON | rumänsk leu | 4,8935 |
| TRY | turkisk lira | 20,2844 |
| AUD | australisk dollar | 1,5409 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4423 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4551 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6906 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4237 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 355,38 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,0134 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,2992 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 279,95 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6488 |
| PHP | filippinsk peso | 58,659 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,013 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6165 |
| MXN | mexikansk peso | 20,3293 |
| INR | indisk rupie | 88,8905 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0771

JPY

japansk yen

140,80

DKK

dansk krona

7,4419

GBP

pund sterling

0,88515

SEK

svensk krona

11,1390

CHF

schweizisk franc

0,9890

ISK

isländsk krona

151,10

NOK

norsk krona

10,9123

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,698

HUF

ungersk forint

385,80

PLN

polsk zloty

4,7388

RON

rumänsk leu

4,8935

TRY

turkisk lira

20,2844

AUD

australisk dollar

1,5409

CAD

kanadensisk dollar

1,4423

HKD

Hongkongdollar

8,4551

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6906

SGD

singaporiansk dollar

1,4237

KRW

sydkoreansk won

1 355,38

ZAR

sydafrikansk rand

19,0134

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,2992

IDR

indonesisk rupiah

16 279,95

MYR

malaysisk ringgit

4,6488

PHP

filippinsk peso

58,659

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,013

BRL

brasiliansk real

5,6165

MXN

mexikansk peso

20,3293

INR

indisk rupie

88,8905

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 10.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/9

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 51/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | BlackRock, Inc. (Blackrock, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

BlackRock, Inc. (Blackrock, Förenta staterna).

| — | AT&T Inc. (AT&T, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

AT&T Inc. (AT&T, Förenta staterna).

| — | Gigapower, LLC (Gigapower, Förenta staterna), kontrollerat av AT&T. |
| --- | --- |

—

Gigapower, LLC (Gigapower, Förenta staterna), kontrollerat av AT&T.

BlackRock och AT&T kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över Gigapower.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | BlackRock är en investeringsförvaltare. BlackRock Alternatives Management, LLC, som är det dotterbolag till Blackrock som kommer att förvärva gemensam kontroll över Gigapower, kontrollerar och förvaltar investeringsbeslut i en fond inriktad på investeringar i värdekedjan för digital infrastruktur och transport-, energi- och kraftinfrastruktur. |
| --- | --- |

—

BlackRock är en investeringsförvaltare. BlackRock Alternatives Management, LLC, som är det dotterbolag till Blackrock som kommer att förvärva gemensam kontroll över Gigapower, kontrollerar och förvaltar investeringsbeslut i en fond inriktad på investeringar i värdekedjan för digital infrastruktur och transport-, energi- och kraftinfrastruktur.

| — | AT&T tillhandahåller kommunikations- och tekniktjänster. |
| --- | --- |

—

AT&T tillhandahåller kommunikations- och tekniktjänster.

3.

Gigapower affärsverksamhet kommer att vara att utforma, bygga ut, äga och driva fibernät i Förenta staterna, och att fungera som fibergrossist till leverantörer av internettjänster och andra företag i Förenta staterna.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 10.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/11

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 51/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Kaufland Immobilien GmbH Co. KG (Kaufland, Tyskland), som kontrolleras av SB Kaufland KG (Kauflandkoncernen, Tyskland), som ingår i Schwarzkoncernen, |
| --- | --- |

—

Kaufland Immobilien GmbH Co. KG (Kaufland, Tyskland), som kontrolleras av SB Kaufland KG (Kauflandkoncernen, Tyskland), som ingår i Schwarzkoncernen,

| — | Fastigheter i Köln, Staßfurt och Waiblingen (tillsammans kallade SCP Real Assets, Tyskland), som var och en kontrolleras av SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. och SCP Retail Properties C XXII S.à r.l., som var och en tillhör SCP-koncernen som kontrolleras av Marjorie Brabet-Friel. |
| --- | --- |

—

Fastigheter i Köln, Staßfurt och Waiblingen (tillsammans kallade SCP Real Assets, Tyskland), som var och en kontrolleras av SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. och SCP Retail Properties C XXII S.à r.l., som var och en tillhör SCP-koncernen som kontrolleras av Marjorie Brabet-Friel.

Kaufland förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela SCP Real Assets.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av tillgångar.

2.

| — | Schwarzkoncernen är huvudsakligen verksam inom livsmedelsdetaljhandeln genom Kaufland och Lidl. Schwarzkoncernen är också verksam inom tillverkning av läskedrycker, bageriprodukter, glass, pasta och kaffe samt inom insamling, distribution och marknadsföring av återvinningsbara material. Schwarzkoncernen har också nyligen börjat tillhandahålla molntjänster. |
| --- | --- |

—

Schwarzkoncernen är huvudsakligen verksam inom livsmedelsdetaljhandeln genom Kaufland och Lidl. Schwarzkoncernen är också verksam inom tillverkning av läskedrycker, bageriprodukter, glass, pasta och kaffe samt inom insamling, distribution och marknadsföring av återvinningsbara material. Schwarzkoncernen har också nyligen börjat tillhandahålla molntjänster.

| — | SCP Real Assets är fastigheter i Köln, Staßfurt och Waiblingen i Tyskland, vilka används för att inrymma snabbköpen Real. SCP-koncernen investerar framför allt i och/eller ger rådgivning om fastigheter, inklusive uthyrning och förvaltning av kommersiella fastigheter i Tyskland. |
| --- | --- |

—

SCP Real Assets är fastigheter i Köln, Staßfurt och Waiblingen i Tyskland, vilka används för att inrymma snabbköpen Real. SCP-koncernen investerar framför allt i och/eller ger rådgivning om fastigheter, inklusive uthyrning och förvaltning av kommersiella fastigheter i Tyskland.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 10.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/12

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2023/C 51/06)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Savennières”

PDO-FR-A0158-AM02

Datum för meddelandet: 14.11.2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

2.   Avstånd mellan stockarna

Det minsta avståndet mellan stockarna har reducerats från 1 m till 0,9 m.

Detta gör det möjligt att öka planteringstätheten utan att ändra avståndet mellan raderna.

En särskild bestämmelse har också lagts till för vinstockar på sluttningar där lutningen är större än 10 %, där det tillåtna minsta avståndet mellan stockarna är 0,8 m.

Detta görs för att ta hänsyn till de fall då vinstockar odlas på branta sluttningar, där planteringen måste ske på ett annat sätt (plantering parallellt med sluttningen i stället för vinkelrätt mot den).

Punkt 5 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

3.   Beskärning

Beskärningsreglerna för beteckningarna i området Anjou Saumur i Loiredalen har harmoniserats.

Detta görs för att öka aktörernas kunskap och förenkla kontrollerna. Ändringen gör att vinodlare kan anpassa sig efter den allt senare frosten.

Punkt 5 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

4.   Skörd

Det föreskrivs att druvorna ska skördas för hand.

Punkt 5 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

5.   Märkning

Regelverket som styr frivilliga uppgifter har förtydligats.

Punkt 9 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

6.   Övergångsbestämmelser

De övergångsbestämmelser som har löpt ut har tagits bort.

Dessa ändringar medför inga ändringar i det sammanfattande dokumentet.

7.   Redaktionella ändringar

Ett visst antal redaktionella ändringar har gjorts i produktspecifikationen.

Dessa ändringar medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

8.   Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över och anpassats till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Savennières

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Produktens egenskaper

KORT BESKRIVNING

Vinerna är torra, halvtorra, halvsöta eller söta stilla vita viner med följande viktigaste analytiska egenskaper: – De torra vinernas naturliga alkoholhalt är minst 11,5 volymprocent. – De övriga vinernas naturliga alkoholhalt är minst 12,5 volymprocent. – Torra viner har efter jäsning en halt av jäsbart socker (glukos + fruktos) på högst 4 gram per liter, eller 8 gram per liter när den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter inte understiger halten jäsbart socker med mer än 2 gram per liter. – Efter berikning har de torra vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. Halten flyktiga syror, den totala syrahalten och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Total halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Total halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   Beskrivning

KORT BESKRIVNING

Vinerna är vita och oftast torra. De kan dock ibland innehålla jäsbart socker. De har en blekgul till guldgul färg. Vinet har i allmänhet aromatiska, blommiga dofter eller toner (akacia, lindblommor osv.) blandade med fruktiga toner som kan påminna om päron, persika, kvitten, rostad mandel, russin eller honung, kompletterade av en antydan till mineralitet. Smaken är fyllig, rund och återger alla de sammansatta aromerna. Eftersmaken är en blandning av friskhet, mineralitet och en antydan till bitterhet som skapar harmoni och balans. Vinerna når sin fulla potential efter flera års lagring på flaska. De viner som innehåller jäsbart socker har en utmärkt lagringsförmåga.

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

Särskild oenologisk metod

All användning av träspån är förbjuden. Efter berikning har de torra vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. Alla berikningsmetoder är förbjudna för övriga viner. Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

Vinerna ska åtminstone lagras fram till den 15 mars året efter skörden.

2.   Planteringstäthet – avstånd

Odlingsmetod

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 stockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,5 meter. Avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,9 meter. Vinodlingar där avståndet mellan vinstockarna i samma rad är mindre än 0,9 m men minst 0,8 m och där lutningen är större än 10 %, har rätt att använda den kontrollerade ursprungsbeteckningen för skörden. Skörden från vinodlingar med en planteringstäthet på mindre än 4 000 stockar per hektar men minst 3 300 stockar per hektar har rätt att använda den kontrollerade ursprungsbeteckningen, förutsatt att produktspecifikationens bestämmelser om uppbindning och bladverkets höjd följs. I dessa vinodlingar får avståndet mellan raderna inte överstiga 3 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 1 meter.

3.   Beskärnings- och uppbindningsbestämmelser

Odlingsmetod

Vinstockarna beskärs (Cordon-beskärning, Guyot-beskärning eller kombinerad beskärning) till högst 12 skott per vinstock.

De får ha ytterligare två skott per vinstock, förutsatt att antalet fruktbärande grenar per vinstock vid det tillväxtstadium som motsvarar 11 eller 12 blad (separata blomknoppar) inte överstiger 12.

Det uppbundna bladverkets höjd ska minst vara lika med 0,6 gånger radavståndet. Bladverkets höjd mäts mellan bladverkets nedre gräns (som ska ligga minst 0,4 meter över marken) och den övre gränsen för beskärningen (som ska vara minst 0,2 meter högre än den högsta uppbindningstråden).

Vinodlingar med en planteringstäthet på mindre än 4 000 stockar per hektar men minst 3 300 stockar per hektar ska dessutom uppfylla följande uppbindningsbestämmelser: uppbindningsstolparna ska vara minst 1,9 meter över marken, uppbindningen ska ha 4 trådnivåer, den översta tråden ska minst ligga 1,85 meter över marken.

4.   Bevattning

Odlingsmetod

Konstbevattning är inte tillåten.

5.   Skörd

Odlingsmetod

Druvorna skördas för hand genom urval av klasar på vinstockarna. Användning av skördemaskin är förbjuden.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Torra och halvtorra viner

  50 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

1.

Torra och halvtorra viner

50 hektoliter per hektar

| 2. | Annat vin

  35 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

2.

Annat vin

35 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Samtliga steg i produktionsprocessen äger rum i det geografiska område som omfattar följande kommuner i departementet Maine-et-Loire, på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2021: Bouchemaine, La Possonnière och Savennières.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Chenin B

8.   Beskrivning av samband

a)   Beskrivning av naturliga faktorer som bidrar till sambandet

Det geografiska området ligger på Loireflodens högra strand, ungefär 15 km från staden Angers. Området utmärks av en rad kullar som sträcker sig i sydlig/sydöstlig riktning i ungefär 6 km längs Loirefloden, med en bredd som varierar från 500 till 1 500 meter. I det geografiska områdets norra del finns en utbredd högplatå med kyligare och blåsigare klimat som nästan uteslutande används för djurhållning och spannmålsodling.

Berggrunden består av formationer av skiffer och sandstenskiffer från perioden från yngre ordovicium till äldre devon. Lokalt finns även ådror av vulkaniska formationer (ryoliter och spiliter). I utkanten av platån finns flera mer eller mindre tjocka vindburna sandavlagringar från kvartärperioden. På sluttningarna ligger berggrunden ofta mycket nära ytan.

Det geografiska området omfattar tre kommunområden: Bouchemaine, La Possonnière och Savennières.

Klimatet är ett kustklimat. I Mauge-området, som ligger väster om vingårdarna, mildras kustklimatet av föhnvindar. Den genomsnittliga årsnederbörden är 650 millimeter och området är skyddat mot fuktiga vindar, samtidigt som nederbörden är mer än 800 millimeter bland kullarna i Mauges. Denna skillnad i nederbörd blir ännu större under vinets tillväxtperiod, särskilt från och med juni och fram till skördeperioden. Den årliga medeltemperaturen är förhållandevis hög (omkring 12 °C). Loirefloden har en viktig temperaturreglerande inverkan på de närbelägna kullarna, som ligger i den dominerande vindriktningen och därmed bibehåller höga temperaturer på nätterna. Floden har också stor betydelse genom att den bidrar till morgondimma under skördeperioden, vilket är avgörande för utvecklingen av ädelröta.

b)   Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Vinodlingen var till en början begränsad till områdena i närheten av de stora klostren i Angers, men spred sig sedan i hela närområdet och därefter till kullarna i Pruniers och Bouchemaine under 300-talet. Kring år 1130 planterade munkarna från Abbaye Saint-Nicolas d’Angers vinrankor på en kulle ovanför Loirefloden, vilket gav den namnet La Roche aux Moines. År 1140 uppförde benediktinernunnor klostret Le Prieuré i staden La Possonnière. Klostret omgavs vid den här tiden av enorma vingårdar. Från och med då blev vinet ”Savennières” ett populärt dryckesval hos adeln och under 1400-talet serverades det till och med vid den gode kung Renés hov (René I av Anjou). Efter att han vid ett besök i kommunen fått prova ett glas vin framställt av druvor från en vingård öster om staden beskrev han det som goutte d’or, ”gyllene droppe”. Sedan dess kallas vingården i fråga för Clos de la Goutte d’Or.

Vinodlingen utvecklades framför allt under 1600- och 1700-talet. I Traité sur la nature et la culture de la vigne från 1749 skriver Nicolas Bidet och Henri-Louis Duhamel du Monceau följande: ”Kullarna som dominerar hela Loiredalen på ömse sidor om floden bildar de olika vinodlingsområdena i Anjou. De ligger på 1–2 km avstånd från varandra och sträcker sig från Angers i cirka 28–32 km i riktning mot Bretagne. De består endast av klippor och var tidigare helt ofruktbara, täckta av buskar, snår och gamla träd, vilket gjorde landskapet svåråtkomligt och ogenomträngligt och gav skydd för alla möjliga vilda och giftiga djur. Området, som var mycket svårodlat, är numera perfekt skött och helt täckt med vinodlingar, ända fram till den del där höjden börjar plana ut och vrida mot norr, med en utbredning på 1–2 km. Kullarna på Loires högra strand som leder ned mot Nantes vetter åt söder, vilket innebär att det vin som framställs där är bättre och kraftfullare än vinet från kullarna till vänster [...]” Kullarna och markområdena i närheten av samhället Savennières var täckta av vinodlingar och varje by hade flera markremsor med vinstockar. Situationen för vinodlingarna på kullarna en kort tid före franska revolutionen framgår av det klagomålsregister som upprättades av generalständerna. ”Savennières: 2 460 invånare, 1/3 av området planterat med vinrankor av utmärkt cru [...] Jag har aldrig sett en hårdare beskattad socken än Savennières”, skrev ombudet Monsieur Dertrou.

Under 1800-talet skedde en omvälvande förändring av vinindustrin till följd av de stora framstegen inom vinframställning och växtskydd, tack vare insatser från ägare som Pierre Guillory, som var angelägna om att skapa kvalitetsviner och bevara anseendet för vin med beteckningen ”Savennières”. Det gjordes en mängd experiment, bland annat genom användning av andra druvsorter (framför allt verdelho de Madère – enligt professor Maisonneuve planterades ett 60-tal stockar av den sorten på vingården Coulée de Serrant) och genom försök med terrassering och uppbindning. Druvsorten chenin B är dock fortfarande vinodlingarnas främsta. Vid ett av sina besök gav Jules Guyot år 1865 en perfekt beskrivning av odlingsmetoderna, bland annat sporrbeskärning, avlägsnande av överloppsskott och skörd när ”en stor andel av druvorna redan är övermogna”.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Savennières” erkändes genom ett dekret av den 8 december 1952, som i huvudsak gällde viner med jäsbart socker. Tack vare insatserna från de olika ordförandena för intresseorganisationen för ”Savennières”, syndicat de défense, däribland Michèle Bazin de Jessey, utvecklades detta dekret till att omfatta torra viner, med möjlighet att framställa viner med jäsbart socker, vilket bättre speglar vinodlarnas metoder och områdets unika egenskaper.

År 2009 var 34 odlare verksamma på vingårdarna.

2.   Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Vinerna är vita och oftast torra. De kan dock ibland innehålla jäsbart socker. De har en blekgul till guldgul färg.

Vinet har i allmänhet aromatiska, blommiga dofter eller toner (akacia, lindblommor osv.) blandade med fruktiga toner som kan påminna om päron, persika, kvitten, rostad mandel, russin eller honung, kompletterade av en antydan till mineralitet.

Smaken är fyllig, rund och återger alla de sammansatta aromerna. Eftersmaken är en blandning av friskhet, mineralitet och en antydan till bitterhet som skapar harmoni och balans.

Vinerna når sin fulla potential efter flera års lagring på flaska. De viner som innehåller jäsbart socker har en utmärkt lagringsförmåga.

3.   Samspel mellan de olika sambanden

Det avgränsade odlingsområde som avsatts för skörd av druvor omfattar skiften på skyddade kullar som vetter mot söder, med mycket grunda jordar som vilar på formationerna av skiffer och sandskiffer i den underliggande berggrunden, eller grunda jordar som vilar på eoliska avlagringar. Dessa magra, steniga marker har hög dräneringsförmåga och dåliga vattenreserver.

Vinframställningen under dessa förhållanden kräver en optimal skötsel av vinstockarna och deras produktionspotential. Detta uppnås genom noggrann uppbindning av stockarna, strikta beskärningsregler och selektiv skörd av druvorna klase för klase, även för torra viner.

Odlarnas kunnande framgår tydligt genom deras vilja att hålla fast vid den härdiga druvsorten chenin B, vars potential och unika egenskaper och kommer helt till sin rätt i den här miljön. Odlarna har anpassat sig till druvsortens särdrag och komplexitet genom att använda flera olika framställningsmetoder. Beroende på odlingsplats, odlingsmetod och klimatförhållanden under skördeåret har de framställda vinerna traditionellt en mer eller mindre hög halt av jäsbart socker. När klimatförhållandena är gynnsamma i slutet av skörden, tack vare Loireflodens värmereglerande inverkan, de vindar som leds via floden och som främjar druvornas torkning, eller genom förekomsten av morgondimma, kan halvsöta eller söta viner framställas av de druvor som skördas efter att ha torkat på stocken, eller efter att ha utvecklat ädelröta (Botrytis cinerea).

Odlarna har också varit snabba med att anpassa sina vinframställningsmetoder för att få ut det bästa av druvorna. Efter jäsningen lagras vinet på fat en tid för att det ska kunna utveckla komplexa aromer. För detta syfte fastställs en minsta lagringsperiod fram till den 15 mars året efter skörd i produktspecifikationen.

Kombinationen av denna särpräglade naturmiljö, en druvsort som är perfekt anpassad till sin omgivning, och odlare som kan ta vara på all denna potential innebär att man kan framställa originella och unika viner med ett historiskt anseende. André Jullien tvekade inte i sin Topographie de tous les vignobles connus från 1816 att placera dessa viner i den främsta kategorin och därmed erkänna deras originalitet, kvalitet och anseende.

Vinodlingsområdet för ”Savennières”, som utgör symbol för la douceur angevine, utsågs 2001 till ett av Unescos världsarv.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Området intill det berörda området, som definieras av undantag för vinodling samt framställning och lagring av viner, omfattar följande kommuner i departementet Maine-et-Loire, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Brissac Loire Aubance (endast de delegerade kommunerna Les Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital och Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endast de delegerade kommunerna Chanzeaux och Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (endast den delegerade kommunen Brigné), Les Garennes sur Loire, Mauges-sur-Loire (endast den delegerade kommunen Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou och Val-du-Layon.

Märkning

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret

Valfria uppgifter, vilkas användning enligt EU:s regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med tecken som varken på höjden eller på bredden får vara mer än dubbelt så stora som de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med den geografiska beteckningen ”Val de Loire” enligt de regler som fastställs i produktspecifikationen. De teckensnitt som används för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Vinerna måste i handelsdokument och transportdokument samt på etiketter presenteras tillsammans med uppgiften ”demi-sec”, ”moelleux” eller ”doux” beroende på halten jäsbart socker (glukos och fruktos) i vinet, i enlighet med de regler som fastställs i EU-lagstiftningen. På etiketterna ska dessa uppgifter anges i samma synfält som namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt att det rör sig om en registrerad plats, och att denna plats nämns i skördedeklarationen. De tecken som används för denna registrerade plats får varken på höjden eller på bredden vara mer än hälften så stora som de tecken som anger den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7cc8c3cc-9ee0-4faf-aca5-058e37d4206d

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 10.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/19

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 51/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Suruç Narı”

EG-nr: PDO-TR-02850 – 7 juni 2022

SGB ( ) SUB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Suruç Narı”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Turkiet

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp (se bilaga XI)

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Suruç Narı” är en stor till medelstor frukt med skal i röda och rosa nyanser mot gul bakgrund. ”Suruç Narı” är inte helt rund till formen, lätt tillplattad vid stjälken och kronan, och förhållandet mellan fruktens diameter och längd är över 1. ”Suruç Narı”: Den består av fyra huvuddelar, nämligen kärnor, skal, skiljeväggar (hinnor) och fruktkött. ”Suruç Narı” är rosaröd, har mjuka kärnor, ett skal vars struktur är medeltunn och elastisk och vars färg är rödrosa mot gul bakgrund. Kärnorna är stora och lätta att finfördela. Dess kärnor utgör ungefär 60 % av frukten. Den konsumeras i allmänhet naturell tack vare sin sötsyrliga smak.

Exempel på egenskaper hos ”Suruç Narı” är följande.

| — | Andel skal: mellan 39,4 % och 40,3 %. |
| --- | --- |

—

Andel skal: mellan 39,4 % och 40,3 %.

| — | Andel fruktsaft: minst 45 %. |
| --- | --- |

—

Andel fruktsaft: minst 45 %.

| — | Fruktsaftens densitet: mellan 1 072 och 1 075 g/cm3. |
| --- | --- |

—

Fruktsaftens densitet: mellan 1 072 och 1 075 g/cm3.

| — | Andel vattenlöslig substans: minst 15 %. |
| --- | --- |

—

Andel vattenlöslig substans: minst 15 %.

| — | Titrerbar syrahalt (i citronsyraekvivalenter): mindre än 1 % för söta exemplar, 1–2 % för sura. |
| --- | --- |

—

Titrerbar syrahalt (i citronsyraekvivalenter): mindre än 1 % för söta exemplar, 1–2 % för sura.

| — | Total sockerhalt: minst 12,8 %. |
| --- | --- |

—

Total sockerhalt: minst 12,8 %.

| — | Askhalt: mellan 0,52 och 0,55 %. |
| --- | --- |

—

Askhalt: mellan 0,52 och 0,55 %.

| — | pH-värde: mellan 2,9 och 3,3. |
| --- | --- |

—

pH-värde: mellan 2,9 och 3,3.

| — | Antocyaninhalt: högst 110 mg cy-3-gl/l fruktsaft. |
| --- | --- |

—

Antocyaninhalt: högst 110 mg cy-3-gl/l fruktsaft.

| — | Total fenolhalt: minst 1 300 mg gallinsyra/ml fruktsaft. |
| --- | --- |

—

Total fenolhalt: minst 1 300 mg gallinsyra/ml fruktsaft.

| — | Huvudsakliga organiska syror: citronsyra (i genomsnitt 10,4 ± 0,68 g/l), askorbinsyra (i genomsnitt 6,1 ± 2,83 g/l) och äppelsyra (i genomsnitt 0,26 ± 0,16 g/l). |
| --- | --- |

—

Huvudsakliga organiska syror: citronsyra (i genomsnitt 10,4 ± 0,68 g/l), askorbinsyra (i genomsnitt 6,1 ± 2,83 g/l) och äppelsyra (i genomsnitt 0,26 ± 0,16 g/l).

| — | Huvudsakliga fenolföreningar: quercetin (52,9 ± 6,6 mg/l), koffeinsyra (46,2 ± 9,5 mg/l) och katekin (11,3 ± 3,8 mg/l). |
| --- | --- |

—

Huvudsakliga fenolföreningar: quercetin (52,9 ± 6,6 mg/l), koffeinsyra (46,2 ± 9,5 mg/l) och katekin (11,3 ± 3,8 mg/l).

| — | Fruktens vikt ligger i intervallet 250–650 gram. |
| --- | --- |

—

Fruktens vikt ligger i intervallet 250–650 gram.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i odlingen av ”Suruç Narı” måste äga rum inom den fastställda geografiska gränsen. Dessa steg är främst plantering, beskärning, bevattning, gödsling, skörd och jordbrukskontroller.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver den obligatoriska information som föreskrivs i lagstiftningen om märkning och presentation av livsmedel måste etiketterna innehålla följande uppgifter:

| — | Namnet på beteckningen ”Suruç Narı”. |
| --- | --- |

—

Namnet på beteckningen ”Suruç Narı”.

| — | Producentens firmanamn och adress, eller kortnamn och adress eller registrerat varumärke. |
| --- | --- |

—

Producentens firmanamn och adress, eller kortnamn och adress eller registrerat varumärke.

| — | EU:s symbol för skyddade ursprungsbeteckningar. |
| --- | --- |

—

EU:s symbol för skyddade ursprungsbeteckningar.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

”Suruç Narı” odlas inom provinsen Şanlıurfas gränser. Slätterna Birecik, Suruç, Harran och Ceylanpınar bildades till följd av tektonisk kollaps i den södra delen av provinsen. I söder ligger gränsen till Syrien och i den norra delen av provinsen ligger sjön Atatürk Dam. Platåerna Karacadağ, Siverek och Viranşehir ligger i provinsens östra del. Floden Cırcıp flyter genom den östra delen av provinsen och Fırat (Eufrat) i väster.

5.   Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Şanlıurfa ligger på Turkiets lägsta höjd. Området har en ytstruktur som sluttar från norr till söder. Höjden över havet är lägre än 500 m i söder och kan vara upp till 750 m i norr.

Kontinentalklimatet dominerar i regionen. Somrarna är mycket torra och heta. Vintrarna är regniga och relativt milda. De dagliga och årliga temperaturskillnaderna i området är stora. Enligt meteorologiska data sjunker den genomsnittliga månadstemperaturen inte till 0 °C under någon månad under året. Medeltemperaturen i januari, som är den kallaste månaden, är 5,2 °C. Temperaturen börjar stiga månadsvis från februari och överstiger 20 °C från och med maj. Mellan juni och augusti stiger temperaturen ofta över 40 °C på dagen. Från mars till slutet av september ligger det genomsnittliga antalet dagar med en medeltemperatur mellan + 20 °C och + 25 °C på 177. Antalet dagar med en dygnsmedeltemperatur på över + 25 °C är cirka 120.

I Şanlıurfa ökar nederbörden under vintern och minskar på sommaren. Årsnederbörden varierar tvärtemot temperaturen, ökar norrut och minskar söderut. Nederbörden i Şanlıurfa faller i allmänhet som regn. Snöfall är mycket sällsynt och snön ligger inte kvar på marken i mer än 1–2 dagar. Luftfuktigheten är hög i de bevattnade Şanlıurfa-områdena, i söder och i Halfeti-området, medan den är låg i stadskärnan och Suruç-området.

Undersökningar av vattenbalansen i Şanlıurfa visar att nederbörden börjar ackumuleras i marken från och med november. I januari blir marken mättad med vatten. Vattenöverskottet fortsätter fram till april. Från och med maj förändras situationen och avdunstningen av vatten börjar bli större än nederbörden. Bristen på nederbörd i maj och juni kompenseras av det vatten som ackumulerats i marken. I slutet av maj börjar det ackumulerade vattnet att ta slut. Från och med juni finns det inte längre något ackumulerat vatten i marken. Sådan är situationen fram till november. Hydrogeologiska studier har visat att det finns två underjordiska akviferer i Suruç. Det första akviferlagret är viktigt för att bibehålla markens fuktighet och är cirka 50–80 m djupt från ytan. Detta är det lager där överskottet av ytvatten ackumuleras under vintern och våren och används när förhållandena blir torrare.

De vindar som blåser från Syriska öknen lämnar dessutom en mängd mineraler på jordbruksfälten i Şanlıurfa tillsammans med det damm de för med sig.

Mänskliga faktorer

Şanlıurfa är en del av ett bördigt landområde, historiskt känt som Mesopotamien, där många ägnar sig åt jordbruk. Man tror att ”Suruç Narı” fördes till regionen från Babylons trädgårdar. Şanlıurfa är en av de genetiska resurserna för granatäpple i Turkiet. Det innebär att granatäpplen har odlats i regionen i århundraden. I århundraden har bönderna följt en traditionell metod för att odla ”Suruç Narı”. Konstbevattningen påbörjas när hälften av träden blommar. Juli och augusti är kritiska månader för konstbevattning, som inte bör försummas med tanke på fruktens utveckling. Bevattningstiden bestämmer man genom att titta på trädens färg. Brist på vatten leder till att träden mörknar och fruktskalet spricker. Den sista konstbevattningen sker genom att träden spolas för att avlägsna insekter och spindelväv bara en till två veckor före skörden. Skörden är ett känsligt arbete. Frukten skördas tillsammans med den gren som fäster den vid trädet. ”Suruç Narı” kan lagras i skugga i omgivningstemperatur i minst två månader.

Specifika uppgifter om produkten

”Suruç Narı” blev berömd i regionen, i synnerhet med namnet Suruç-området, och började bli känd. ”Suruç Narı” är en jordbruksprodukt som skiljer sig från andra granatäpplen som odlas i Turkiet med sitt tunna och elastiska skal, sin gulaktiga färg, sina lättfördelade kärnor, sin sötsyrliga smak och arom. Jämfört med andra sorter ger den höga safthalten tillsammans med de höga fenolföreningarna och den vattenlösliga substansen ”Suruç Narı” sin unika karaktär. I synnerhet bidrar den höga halten citronsyra, som är cirka tio gånger högre än för de flesta andra sorter i Turkiet, och den höga titrerbara syrahalten (%) till dess unika söta och syrliga smak.

Orsakande faktorer

De pomologiska och organoleptiska egenskaperna formas av klimatet (hög temperatur, stort antal soliga dagar, relativt låg relativ luftfuktighet) och markens vattenhalt. Att Suruç är en genetisk källa till detta granatäpple visar att den har producerats i regionen under århundraden. Vatten är av avgörande betydelse för att ”Suruç Narı” ska kunna få sina utmärkande egenskaper, och akvifererna under markytan uppfyller vattenbehovet för ”Suruç Narı” vid fruktutvecklingen under den långa och varma sommarsäsongen. Långa, soliga dagar tillsammans med kontinuerlig vattenförsörjning och relativt låg relativ luftfuktighet ger ”Suruç Narı” dess unika smak, färg och skalstruktur. Traditionell erfarenhet av att bestämma bevattningstiden och att spola av träden före skörd bidrar till dessa egenskaper.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

—

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---