# Službeni list C 49/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 49 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.9. veljače 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 49

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.9. veljače 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 49/01 | Tečajna lista eura – 8. veljače 2023. | 1 |
| | Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| 2023/C 49/02 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o potpisivanju, privremenoj primjeni i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a) https://edps.europa.eu) | 2 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2023/C 49/03 | Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. studenoga 2022. –
  Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004. | 4 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 49/01

Tečajna lista eura – 8. veljače 2023.

1

Europski nadzornik za zaštitu podataka

2023/C 49/02

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o potpisivanju, privremenoj primjeni i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a) https://edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a) https://edps.europa.eu)

2

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2023/C 49/03

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. studenoga 2022. –
  Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.

Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.

4

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 49/04 | Namjenski pozivi na podnošenje prijedloga u 2023. u okviru programa rada za 2023. kao dio programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik za razdoblje 2021. – 2027. | 5 |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 49/05 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 26. rujna 2022. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) u predmetu RS protiv Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Predmet E-11/22) | 6 |
| 2023/C 49/06 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 26. rujna 2022. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) u predmetu Maximillian Maier (Predmet E-12/22) | 7 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 49/07 | Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera | 8 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 49/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 49/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10971 – ILS / DANX / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 11 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 49/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 13 |
| 2023/C 49/11 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 20 |
| 2023/C 49/12 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33 | 28 |
| 2023/C 49/13 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 35 |
| 2023/C 49/14 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33 | 47 |
| 2023/C 49/15 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 56 |
| 2023/C 49/16 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 67 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2023/C 49/04

Namjenski pozivi na podnošenje prijedloga u 2023. u okviru programa rada za 2023. kao dio programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik za razdoblje 2021. – 2027.

5

SUDSKI POSTUPCI

Europska komisija

2023/C 49/05

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 26. rujna 2022. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) u predmetu RS protiv Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Predmet E-11/22)

6

2023/C 49/06

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 26. rujna 2022. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) u predmetu Maximillian Maier (Predmet E-12/22)

7

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2023/C 49/07

Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera

8

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 49/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

9

2023/C 49/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10971 – ILS / DANX / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

11

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 49/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

13

2023/C 49/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

20

2023/C 49/12

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33

28

2023/C 49/13

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

35

2023/C 49/14

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33

47

2023/C 49/15

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

56

2023/C 49/16

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/1

---

Tečajna lista eura (1)

8. veljače 2023.

(2023/C 49/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0735 |
| JPY | japanski jen | 140,81 |
| DKK | danska kruna | 7,4421 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88800 |
| SEK | švedska kruna | 11,3423 |
| CHF | švicarski franak | 0,9881 |
| ISK | islandska kruna | 151,50 |
| NOK | norveška kruna | 11,0260 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,782 |
| HUF | mađarska forinta | 388,73 |
| PLN | poljski zlot | 4,7385 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8975 |
| TRY | turska lira | 20,2164 |
| AUD | australski dolar | 1,5416 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4389 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4265 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6971 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4220 |
| KRW | južnokorejski von | 1 351,40 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,9129 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,2841 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 227,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6144 |
| PHP | filipinski pezo | 58,817 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 35,973 |
| BRL | brazilski real | 5,5644 |
| MXN | meksički pezo | 20,2984 |
| INR | indijska rupija | 88,5940 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0735

JPY

japanski jen

140,81

DKK

danska kruna

7,4421

GBP

funta sterlinga

0,88800

SEK

švedska kruna

11,3423

CHF

švicarski franak

0,9881

ISK

islandska kruna

151,50

NOK

norveška kruna

11,0260

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,782

HUF

mađarska forinta

388,73

PLN

poljski zlot

4,7385

RON

rumunjski novi leu

4,8975

TRY

turska lira

20,2164

AUD

australski dolar

1,5416

CAD

kanadski dolar

1,4389

HKD

hongkonški dolar

8,4265

NZD

novozelandski dolar

1,6971

SGD

singapurski dolar

1,4220

KRW

južnokorejski von

1 351,40

ZAR

južnoafrički rand

18,9129

CNY

kineski renminbi-juan

7,2841

IDR

indonezijska rupija

16 227,39

MYR

malezijski ringit

4,6144

PHP

filipinski pezo

58,817

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

35,973

BRL

brazilski real

5,5644

MXN

meksički pezo

20,2984

INR

indijska rupija

88,5940

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/2

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o potpisivanju, privremenoj primjeni i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea

(2023/C 49/02)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a) https://edps.europa.eu)

Vijeće je 24. listopada 2019. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore s Republikom Sejšeli radi sklapanja novog sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea.

U tijeku je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka o prijedlozima Komisije za potpisivanje i sklapanje tog sporazuma. Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja uključivanje članka 13. o zaštiti podataka u sporazum, čime se jača razina zaštite ispitanika. Konkretno, Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja pojašnjenje da će nadležna tijela upotrebljavati podatke isključivo za provedbu Sporazuma i u svrhu upravljanja, praćenja, kontrole i nadzora ribarstva te da se osobni podatci neće čuvati dulje od vremena potrebnog za svrhu za koju su razmijenjeni. Europski nadzornik za zaštitu podataka ipak preporučuje da se u okviru zajedničkog odbora (sastavljenog od predstavnika EU-a i Republike Sejšeli) dodatno pojasne navedene mjere zaštite podataka i utvrde odgovarajuće zaštitne mjere, provediva prava ispitanika i učinkoviti pravni lijekovi, čime bi se omogućio prijenos osobnih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (1) / EUDPR (2)-om.

1.   UVOD

| 1. | Dana 10. studenog 2022. Europska komisija („Komisija”) objavila je:






  — | prijedlog Odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea („Prijedlog o potpisivanju”) i |
| --- | --- | --- |

1.

—

prijedlog Odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea („Prijedlog o potpisivanju”) i

| — | prijedlog Odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea („Prijedlog o sklapanju”). |
| --- | --- |

—

prijedlog Odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea („Prijedlog o sklapanju”).

| 2. | Cilj Prijedloga o potpisivanju jest odobriti, u ime Europske unije, potpisivanje Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšeli o pristupu ribarskih plovila Sejšela vodama Mayottea („Sporazum”) u skladu s člankom 43. stavkom 2. u vezi s člankom 218. stavkom 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cilj Prijedloga o sklapanju jest odobriti Sporazum u ime Unije, u skladu s člankom 43. stavkom 2. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkama (a) i (v) te člankom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cilj Sporazuma jest uspostaviti (5):






  — | gospodarsku, financijsku, tehničku i znanstvenu suradnju u sektoru ribarstva s ciljem promicanja održivog ribolova u vodama Unije kako bi se zajamčilo očuvanje i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa te razvio sektor ribarstva Mayottea |
| --- | --- | --- |

4.

—

gospodarsku, financijsku, tehničku i znanstvenu suradnju u sektoru ribarstva s ciljem promicanja održivog ribolova u vodama Unije kako bi se zajamčilo očuvanje i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa te razvio sektor ribarstva Mayottea

| — | uvjete kojima se uređuje pristup ribarskih plovila Sejšela vodama Unije |
| --- | --- |

—

uvjete kojima se uređuje pristup ribarskih plovila Sejšela vodama Unije

| — | mehanizme za mjere upravljanja, kontrole i nadzora ribolovnih aktivnosti u vodama Unije s ciljem osiguranja sukladnosti s navedenim pravilima i uvjetima; učinkovitost mjera za očuvanje i održivo iskorištavanje ribljeg fonda i upravljanje ribolovnim aktivnostima; i sprječavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova. |
| --- | --- |

—

mehanizme za mjere upravljanja, kontrole i nadzora ribolovnih aktivnosti u vodama Unije s ciljem osiguranja sukladnosti s navedenim pravilima i uvjetima; učinkovitost mjera za očuvanje i održivo iskorištavanje ribljeg fonda i upravljanje ribolovnim aktivnostima; i sprječavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova.

| 5. | Ovo mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka izdano je na zahtjev Komisije za savjetovanje od 10. studenog 2022., u skladu s člankom 42. stavkom 1. EUDPR-a i u vezi s Prijedlogom o potpisivanju i Prijedlogom o sklapanju. Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja upućivanje na to savjetovanje u uvodnoj izjavi 8 (6). Prijedloga o potpisivanju i uvodnoj izjavi 5. Prijedloga o sklapanju. |
| --- | --- |

5.

5.   ZAKLJUČCI

| 19. | S obzirom na prethodno navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje sljedeće preporuke:






  (1) | U okviru zajedničkog odbora treba dodatno pojasniti zahtjeve u pogledu zaštite podataka iz članka 13. Sporazuma. Konkretan cilj toga trebalo bi biti utvrđivanje određenog razdoblja čuvanja i utvrđivanje obveze anonimizacije preostalih osobnih podataka nakon određenog razdoblja. |
| --- | --- | --- |

19.

(1)

U okviru zajedničkog odbora treba dodatno pojasniti zahtjeve u pogledu zaštite podataka iz članka 13. Sporazuma. Konkretan cilj toga trebalo bi biti utvrđivanje određenog razdoblja čuvanja i utvrđivanje obveze anonimizacije preostalih osobnih podataka nakon određenog razdoblja.

| (2) | U okviru zajedničkog odbora treba uspostaviti odgovarajuće zaštitne mjere, provediva prava ispitanika i učinkovite pravne lijekove, čime bi se omogućio prijenos osobnih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka / EUDPR-om. Pritom Europski nadzornik za zaštitu podataka preporučuje Komisiji da uzme u obzir Smjernice Europskog odbora za zaštitu podataka 2/2020 o članku 46. stavku 2. točki (a) i članku 46. stavku 3. točki (b) Uredbe 2016/679 za prijenose osobnih podataka između javnih tijela EGP-a i izvan EGP-a. |
| --- | --- |

(2)

U okviru zajedničkog odbora treba uspostaviti odgovarajuće zaštitne mjere, provediva prava ispitanika i učinkovite pravne lijekove, čime bi se omogućio prijenos osobnih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka / EUDPR-om. Pritom Europski nadzornik za zaštitu podataka preporučuje Komisiji da uzme u obzir Smjernice Europskog odbora za zaštitu podataka 2/2020 o članku 46. stavku 2. točki (a) i članku 46. stavku 3. točki (b) Uredbe 2016/679 za prijenose osobnih podataka između javnih tijela EGP-a i izvan EGP-a.

Bruxelles dne 12. prosinca 2022.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1

(2)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

2

(3)  Članak 1. Prijedloga o potpisivanju.

3

(4)  Članak 1. Prijedloga o sklapanju.

4

(5)  Članak 1. Sporazuma.

5

(6)  Europski nadzornik za zaštitu podataka napominje da se u uvodnoj izjavi 8. Prijedloga o potpisivanju upućuje na „savjet” Europskog nadzornika za zaštitu podataka, dok se u uvodnoj izjavi 5. Prijedloga o sklapanju upućuje na „mišljenje” Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Točan tekst je „mišljenje”.

6

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/4

---

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. studenoga 2022.

Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004. (1)

(2023/C 49/03)

Osnovne stope izračunane su u skladu s poglavljem o metodi za utvrđivanje referentnih i diskontnih stopa iz ESA-inih Smjernica o državnim potporama, kako su izmijenjene Odlukom ESA-e br. 788/08/COL od 17. prosinca 2008. Primjenjive referentne stope utvrđuju se tako da se osnovnoj stopi doda odgovarajuća marža u skladu sa Smjernicama o državnim potporama.

Osnovne stope utvrđene su kako slijedi:

| | Island | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.11.2022.– | 5,08 | –0,45 | 2,38 |

Island

Lihtenštajn

Norveška

1.11.2022.–

5,08

–0,45

2,38

---

(1)  SL L 139, 25.5.2006., str. 37. i Dodatak o EGP-u uz SL br. 26/2006, 25.5.2006., str. 1.

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/5

---

Namjenski pozivi na podnošenje prijedloga u 2023. u okviru programa rada za 2023. kao dio programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik za razdoblje 2021. – 2027.

(2023/C 49/04)

Objavljuju se dva namjenska poziva na podnošenje prijedloga (tj. po jedan poziv za dodjelu velikih iznosa u sektorima ugljena i čelika) i pokretanje povezanih aktivnosti u 2023. u okviru programa rada za 2023. kao dio programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik za razdoblje 2021. – 2027.

Komisija je Odlukom C(2023) 633 od 27. siječnja 2023. donijela program rada Istraživačkog fonda za ugljen i čelik za 2023.

Prijedlozi se podnose za navedene pozive. Program rada Istraživačkog fonda za ugljen i čelik za 2023., uključujući ciljeve, rokove i proračun, dostupan je na internetskoj stranici o financiranju i natječajima (portal „Funding & Tender Opportunities”) uz informacije o pozivima i povezanim aktivnostima te informacije o postupku podnošenja prijedloga namijenjene podnositeljima prijedloga:

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

SUDSKI POSTUPCI

Europska komisija

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/6

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 26. rujna 2022. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) u predmetu RS protiv Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein

(Predmet E-11/22)

(2023/C 49/05)

Dopisom od 26. rujna 2022., zaprimljenim u pisarnicu Suda 30. rujna 2022., Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) podnio je Sudu EFTA-e zahtjev za savjetodavno mišljenje u predmetu RS protiv Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Porezna uprava Kneževine Lihtenštajn) o sljedećem pitanju:

Treba li pri utvrđivanju poreza za porezne godine do 2020. koji još nisu konačno utvrđeni članke 3. i 4. i članak 28. stavak 2. Sporazuma o EGP-u tumačiti na način da se njima isključuje mogućnost da se na oporezivanje prihoda koje su u Lihtenštajnu kao zaposlene osobe ostvarili državljani države članice EGP-a koji nisu porezni rezidenti na državnom području (Lihtenštajn) primijeni porezna stopa viša od one za porezne obveznike koji su porezni rezidenti na državnom području (Lihtenštajn)?

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/7

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 26. rujna 2022. podnio Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) u predmetu Maximillian Maier

(Predmet E-12/22)

(2023/C 49/06)

Dopisom od 26. rujna 2022., zaprimljenim u pisarnicu Suda 30. rujna 2022., Upravni sud Kneževine Lihtenštajn (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) podnio je Sudu EFTA-e zahtjev za savjetodavno mišljenje u predmetu Maximilian Maier o sljedećem pitanju:

Je li nacionalna odredba prema kojoj odvjetnik koji svoju profesiju obično obavlja u državi članici različitoj od one u kojoj je stekao kvalifikacije nije ovlašten da ga se imenuje odvjetnikom ili braniteljem u okviru pravne pomoći ili javnim pravobraniteljem, u skladu s Direktivom 98/5/EZ (1)?

---

(1)  SL L 77, 14.3.1998., str. 36.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/8

---

Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera

(2023/C 49/07)

1.   Kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), Komisija obavješćuje da će, ako se ne pokrene revizija u skladu sa sljedećim postupkom, antidampinške mjere navedene u nastavku isteći na datum naveden u tablici u nastavku.

2.   Postupak

Proizvođači iz Unije mogu podnijeti pisani zahtjev za reviziju. Taj zahtjev mora sadržavati dostatne dokaze da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete. Ako Komisija odluči revidirati predmetne mjere, uvoznici, izvoznici, predstavnici zemlje izvoznice i proizvođači iz Unije imat će mogućnost dopuniti ili opovrgnuti tvrdnje navedene u zahtjevu za reviziju ili dati svoje primjedbe na njih.

3.   Rok

Na temelju navedenog proizvođači iz Unije mogu podnijeti pisani zahtjev za reviziju, koji se Glavnoj upravi za trgovinu Europske komisije (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles, Belgija (2)) može dostaviti u bilo kojem trenutku od dana objave ove Obavijesti, a najkasnije tri mjeseca prije datuma navedenog u tablici u nastavku.

4.   Ova Obavijest objavljuje se u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036.

| Proizvod | Zemlja/zemlje podrijetla ili izvoza | Mjere | Referentni dokument | Datum isteka (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mehanizmi s polužnim zatvaranjem lukova | Narodna Republika Kina | Antidampinška pristojba | PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1684 оd 8. studenoga 2018. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 279, 9.11.2018., str. 17.) | 10.11.2023. |

Proizvod

Zemlja/zemlje podrijetla ili izvoza

Mjere

Referentni dokument

Datum isteka (3)

Mehanizmi s polužnim zatvaranjem lukova

Narodna Republika Kina

Antidampinška pristojba

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1684 оd 8. studenoga 2018. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 279, 9.11.2018., str. 17.)

10.11.2023.

---

(1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  1 Mjera istječe u ponoć (00:00) na dan naveden u ovom stupcu.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/9

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 49/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Cinven Capital Management (VII) General Partner Limited („Cinven VII”, Guernsey), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Civil Partnership Limited („Cinven”, Guernsey), |
| --- | --- |

—

Cinven Capital Management (VII) General Partner Limited („Cinven VII”, Guernsey), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Civil Partnership Limited („Cinven”, Guernsey),

| — | The Ontario Teacher’s Pension Plan Board („OTPP”, Kanada), |
| --- | --- |

—

The Ontario Teacher’s Pension Plan Board („OTPP”, Kanada),

| — | Redhalo Jersey Topco Ltd („group.ONE”, Jersey), trenutačno pod kontrolom poduzetnika Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven VI”, Jersey), koji je također pod krajnjom kontrolom poduzetnika Cinven, |
| --- | --- |

—

Redhalo Jersey Topco Ltd („group.ONE”, Jersey), trenutačno pod kontrolom poduzetnika Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven VI”, Jersey), koji je također pod krajnjom kontrolom poduzetnika Cinven,

| — | dogado GmbH („dogado”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

dogado GmbH („dogado”, Njemačka).

Poduzetnici Cinven VII i OTPP steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnicima group.ONE i dogado.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Cinven je društvo za kapitalna ulaganja koje pruža usluge upravljanja ulaganjima i investicijskog savjetovanja nizu investicijskih fondova. Cinven kontrolira niz portfeljnih poduzeća koja posluju u raznim sektorima i u različitim jurisdikcijama, |
| --- | --- |

—

Cinven je društvo za kapitalna ulaganja koje pruža usluge upravljanja ulaganjima i investicijskog savjetovanja nizu investicijskih fondova. Cinven kontrolira niz portfeljnih poduzeća koja posluju u raznim sektorima i u različitim jurisdikcijama,

| — | OTPP je društvo bez temeljnog kapitala, osnovano u skladu sa zakonom o nastavničkim mirovinama (Ontario), sa sjedištem i poslovnom adresom u Torontu, u pokrajini Ontario u Kanadi. Bavi se upravljanjem mirovinskim davanjima i ulaganjem sredstava mirovinskog fonda u ime 333 000 aktivnih i umirovljenih nastavnika u kanadskoj pokrajini Ontario, |
| --- | --- |

—

OTPP je društvo bez temeljnog kapitala, osnovano u skladu sa zakonom o nastavničkim mirovinama (Ontario), sa sjedištem i poslovnom adresom u Torontu, u pokrajini Ontario u Kanadi. Bavi se upravljanjem mirovinskim davanjima i ulaganjem sredstava mirovinskog fonda u ime 333 000 aktivnih i umirovljenih nastavnika u kanadskoj pokrajini Ontario,

| — | Group.ONE djeluje u području pružanja usluga smještaja informacija na poslužitelju i povezanih usluga, |
| --- | --- |

—

Group.ONE djeluje u području pružanja usluga smještaja informacija na poslužitelju i povezanih usluga,

| — | Dogado djeluje u području pružanja usluga smještaja informacija na poslužitelju i povezanih usluga. |
| --- | --- |

—

Dogado djeluje u području pružanja usluga smještaja informacija na poslužitelju i povezanih usluga.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/11

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10971 – ILS / DANX / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 49/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | ILS sp. z o.o („ILS”, Poljska), pod kontrolom poduzetnika Inter Cars S.A. („Inter Cars”, Poljska), |
| --- | --- |

—

ILS sp. z o.o („ILS”, Poljska), pod kontrolom poduzetnika Inter Cars S.A. („Inter Cars”, Poljska),

| — | DANX Group A/S („DANX”, Danska), pod kontrolom poduzetnika Axcel VI („Axcel”, Danska), |
| --- | --- |

—

DANX Group A/S („DANX”, Danska), pod kontrolom poduzetnika Axcel VI („Axcel”, Danska),

| — | novoosnovano društvo („ciljni zajednički pothvat”, Poljska). |
| --- | --- |

—

novoosnovano društvo („ciljni zajednički pothvat”, Poljska).

Poduzetnici ILS i DANX steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad ciljnim zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | ILS je logističko poduzeće koje nudi usluge i namjenska rješenja za skladištenje robe te domaći i međunarodni prijevoz (kopneni, pomorski i intermodalni prijevoz) u automobilskom, kemijskom i petrokemijskom sektoru te u sektoru robe široke potrošnje. Pod kontrolom je grupe Inter Cars, koja se bavi prodajom rezervnih automobilskih dijelova za osobne automobile i gospodarska vozila, |
| --- | --- |

—

ILS je logističko poduzeće koje nudi usluge i namjenska rješenja za skladištenje robe te domaći i međunarodni prijevoz (kopneni, pomorski i intermodalni prijevoz) u automobilskom, kemijskom i petrokemijskom sektoru te u sektoru robe široke potrošnje. Pod kontrolom je grupe Inter Cars, koja se bavi prodajom rezervnih automobilskih dijelova za osobne automobile i gospodarska vozila,

| — | DANX je logističko poduzeće specijalizirano za noćnu distribuciju rezervnih dijelova koje posluje u Danskoj, Švedskoj, Norveškoj, Finskoj, Estoniji, Litvi i Latviji. Portfeljno je društvo poduzetnika Axcel VI, koji je fond privatnog vlasničkog kapitala usmjeren uglavnom na srednja poduzeća u nordijskim zemljama. |
| --- | --- |

—

DANX je logističko poduzeće specijalizirano za noćnu distribuciju rezervnih dijelova koje posluje u Danskoj, Švedskoj, Norveškoj, Finskoj, Estoniji, Litvi i Latviji. Portfeljno je društvo poduzetnika Axcel VI, koji je fond privatnog vlasničkog kapitala usmjeren uglavnom na srednja poduzeća u nordijskim zemljama.

3.

Ciljni zajednički pothvat poslovat će na logističkim tržištima u Poljskoj, posebno u području i. noćne distribucije, ii. preuzimanja i predaje pošiljaka, iii. držanja inventara na lokacijama u blizini primatelja (FSL) i iv. skladištenja.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10971 – ILS / DANX / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/13

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 49/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Quarts de Chaume”

ZOI-FR-A0829-AM02

Datum obavijesti: 14.11.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

To ne utječe na opseg razgraničenog zemljopisnog područja.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razmak između trsova

Najmanji razmak između trsova u istom redu smanjuje se s 1 m na 0,90 m.

Svrha je ove izmjene povećati gustoću sadnje vinove loze bez mijenjanja razmaka između redova.

Dodana je i posebna odredba za vinovu lozu na padinama većima od 10 % za koje je dopušten najmanji razmak između trsova od 0,80 m.

Svrha je ovog dodatka uzeti u obzir poseban slučaj vinove loze posađene na izraženim obroncima, što uzrokuje poseban raspored tijekom sadnje (sadnja paralelna s obronkom umjesto okomito na nju).

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

3.   Rezidba

Pravila o rezidbi usklađena su na razini oznaka područja Anjou Saumur u regiji Val de Loire.

Cilj je tog usklađivanja poboljšati znanje gospodarskih subjekata i pojednostavniti nadzor. Ovom se izmjenom za vinogradare uvodi mogućnost prilagodbe u pogledu epizoda mraza koje sve češće nastupaju kasno.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

4.   Zrelost

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 18 %. Kako bi se uzele u obzir poteškoće u fermentaciji mošta vrlo bogatog šećerom, uklonjeno je ograničenje stvarne volumne alkoholne jakosti i u specifikaciji više nije utvrđena najmanja vrijednost.

Mijenja se točka 4. jedinstvenog dokumenta.

5.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere čije je trajanje isteklo brišu se iz specifikacije proizvoda.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen

6.   Označivanje

Pravila o označivanju pojašnjena su i usklađena na razini oznaka područja Anjou Saumur u regiji Val de Loire. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Mijenja se točka 9. jedinstvenog dokumenta.

7.   Izmjena teksta

U specifikaciji su izvršene određene prilagodbe teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

8.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na nadzorno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Quarts de Chaume

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima dobivenima od prezrelog grožđa čija su glavna analitička svojstva sljedeća:

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 18 %.

Nakon fermentacije sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u vinu iznosi više od 85 grama po litri.

Ukupni sadržaj sumporova dioksida i ukupna kiselost utvrđeni su zakonodavstvom EU-a.

Riječ je o slatkim bijelim vinima koja se proizvode isključivo od sorte vinove loze chenin B. Istodobno su jaka i profinjena, odlikuju se velikom aromatskom složenošću, a u njihovu okusu osjeća se ravnoteža između slatkoće i kiselosti, često naglašena daškom gorčine. Mogućnosti dozrijevanja su im izvrsne.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 25 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

25

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba posuda s vijkom, kombinirane muljače i preše ili kontinuiranog prešanja.

Zabranjene su sve tehnike pojačavanja; – Zabranjena je toplinska obrada grožđa na temperaturi nižoj od -5 °C; – Zabranjena je upotreba komadića drva.

Vina moraju odležati najmanje do 1. srpnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

2.   Gustoća

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metara.

Berbe s vinogradarskih parcela s razmakom između trsova u istom redu manjim od 0,90 metara, ali ne manjim od 0,80 metara i s nagibom većim od 10 % imaju pravo na kontroliranu oznaku izvornosti.

3.   Obrezivanje i uzgoj kroz sustav brajdi

Postupak uzgoja

Trsovi se obrezuju metodom kratke rezidbe, duge rezidbe ili mješovite, s najviše 12 pupova po trsu.

U fenološkoj fazi kad je izbilo 11 ili 12 listova (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi) broj godišnjih rodnih izdanaka po trsu iznosi najviše 10.

Visina lišća povezanog uz brajde iznosi najmanje 0,6 puta više od razmaka između redova, s tim da se visina lišća povezanog uz brajde mjeri od donjeg ruba lišća, koje se nalazi na najmanje 0,40 metara iznad tla, i gornjeg ruba orezanog lišća, koji se nalazi najmanje 0,20 metara iznad gornjeg reda brajde.

4.   Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

5.   Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od grožđa koje se bere prezrelo.

Grožđe se bere ručno i uzastopno razvrstava.

6.   Prijevoz grožđa

Postupak uzgoja

Zabranjena je upotreba vozila s automatskim pražnjenjem i vozila s automatskim pražnjenjem s rotirajućom crpkom.

Visina grožđa u spremnicima koji se upotrebljavaju za prijevoz grožđa ne smije biti iznad 1 metra.

5.2.   Najveći prinosi

1.

25 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje sljedeće općine departmana Maine-et-Loire na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.: Rochefort-sur-Loire.

7.   Sorte vinove loze

Chenin B

8.   Opis povezanosti

8.1.

(a)   Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Kroz to zemljopisno područje, smješteno u srcu regije Anjou, iznad rijeke Layon proteže se strmi obronak u smjeru istok–zapad, cijelim područjem općine Rochefort-sur-Loire. Točno razgraničene čestice za berbu grožđa zauzimaju četrdesetak hektara okrenutih prema jugu u podnožju tog strmog obronka. Razgraničeno područje čestice, s visinskom razlikom od 25 do 75 metara, nalazi se na posljednjim padinama obronka, u srcu meandra rijeke Layon koji nadvisuje.

Te razgraničene čestice najvećim se dijelom nalaze na podsloju škriljevca iz stadija gornjeg proterozoika, što je posebnost lokacije jer se taj geološki stadij, koji je obilježje lijeve obale rijeke Layon, tek mjestimično nalazi na desnoj obali. Na gornjem dijelu razgraničenog područja čestice ponegdje se može pronaći pudingov kamen, vrlo erodirani konglomerat šljunka riječnog podrijetla. U iznimno erodiranom tlu često je vidljiva matična stijena, ali vinogradi su najčešće zasađeni na vrlo tankom sloju glinastog tla. To izrazito površinsko tlo sadržava vrlo male količine vode, no nagib pogoduje izvrsnoj drenaži.

Klima zemljopisnog područja, kao i klima zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Coteaux du Layon”, umjerena je oceanska. To zemljopisno područje obilježava vjetar fen, a od oceanske vlage na zapadu je zaštićeno brdovitijim regijama masiva Mauges, s godišnjom količinom padalina od približno 600 milimetara, dok na masivu Mauges iznosi 800 milimetara. Malena dolina „Bézigon”, koju čini meandar rijeke Layon, pogoduje stvaranju jutarnje magle koja se ujesen zadržava sve do podneva. Takav prirodni položaj, u zaklonu od vjetrova sa sjevera, istoka i zapada, ima velik broj sunčanih sati tijekom kojih se šljunčano tlo u proljeće može zagrijati. Prisutnost hrasta crnike duž cijelog obronka, mimoza i stabala badema najljepši su prikaz izraza „anžuvinska blagost” („douceur angevine”).

(b)   Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

To vinogorje duguje svoje ime staroj praksi. Grof Foulques Nerra ostavio je 1028. u naslijeđe opatiji Ronceray d’Angers imovinu u općini Rochefort-sur-Loire. Redovnice te opatije, svjesne važnosti lokacije, poduzele su potrebne korake kako bi od nje ostvarile najbolju moguću korist. Tako su u 15. stoljeću gospodari općine Guerche, vlasnici „vlastelinskog majura Chaume”, plaćali redovnicama „najboljom četvrtinom ubranog grožđa na drugoj strani padine okrenute prema jugu.”. Zahvaljujući činjenici da se opatija Ronceray stoljećima služila vinogradom, sačuvani su brojni dokumenti koji upućuju na vina koja se proizvode na „vlastelinskom majuru Chaume”, kao što o tome svjedoči poziv od 23. rujna 1674. kojim se izdalo odobrenje za početak berbe. Ta su vina tijekom 17. i 18. stoljeća bila vrlo tražena među nizozemskim posrednicima koji su obale rijeke Layon pretvorili u svoje povlašteno mjesto opskrbe.

Francuska revolucija omogućila je građanima stjecanje imanja na zemljopisnom području. Vinogorje je restrukturirano i podijeljeno između nekoliko vlasnika. Na tim se imanjima radilo na istraživanju kvalitete vina. Početkom 20. stoljeća gospodin Mignot, vlasnik imanja „Château de Bellerive”, više je puta ukazao na štetu koja se sorti chenin B nanosi dugom rezidbom.

I sami proizvođači vrlo su brzo shvatili da je tu sortu važno brati kad dosegne veliku zrelost, primjenom posebnih tehnika. Grof Odart u svojem je djelu „Traité des cépages” („Traktat o sortama”) iz 1845. izjavio: „Treba dodati i okolnost da se bere kad je prezrelo, oko Svih svetih, kad kožica, omekšana kišom, pada kao da je nekrozna.”. Ustrajanje na prezrelosti stoga je sastavni dio cilja berbe. Jullien 1816. u svojem djelu „Topographie de tous les vignobles connus” („Topografija svih poznatih vinograda”) navodi sljedeće: „Kod dobrih vinograda bere se više puta; prve dvije berbe, koja čine najzrelija vina, daju vina koja se otpremaju u inozemstvo; vino iz treće berbe služi za nacionalnu potrošnju...”.

Odluka o priznavanju kontrolirane oznake izvornosti „Quarts de Chaume” od 10. kolovoza 1954. rezultat je povijesti te lokacije i nastojanja da se ostvare kvaliteta i vjerodostojnost koje su iz generacije u generaciju pokretale proizvođače.

8.2.

2.   Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti „Quarts de Chaume” slatka su bijela vina koja se dobivaju samo od sorte chenin B. Istodobno su jaka i profinjena, odlikuju se velikom aromatskom složenošću, a u njihovu okusu osjeća se ravnoteža između slatkoće i kiselosti, često naglašena daškom gorčine. Mogućnosti dozrijevanja su im izvrsne.

3.   Uzročna veza

Zahvaljujući prevladavajućem južnom elementu u oceanskoj klimi, zajedno s osobito povoljnim topografskim položajem, izloženošću u podnožju obronka i površinskim i šljunkovitim tlom koje je posljedica erozije škriljevca iz stadija gornjeg proterozoika, ova lokacija ima sve što je potrebno za proizvodnju vina iznimne kvalitete. Sorta chenin B kao autohtona sorta izvrsno uspijeva na području „Quarts de Chaume”. Na njemu razvija svoj puni potencijal koji se očituje snagom i osobitom elegancijom. Proizvođači s osobitom pažnjom postupaju s vinovom lozom koja se uzgaja radi ostvarivanja malih prinosa.

Originalnost lokacije temelji se na položaju u srcu meandra rijeke Layon. U zoru jesenska magla ostavlja sitne kapi na kožici potpuno zrela grožđa, što pogoduje razvoju gljivice Botrytis cinerea. Gljivica koja pod djelovanjem toplih sunčevih zraka uzrokuje nastanak „plemenite plijesni” razvija se na zlaćanim grozdovima i potiče koncentraciju šećera u bobicama i razvoj aromatske složenosti. Ponekad se kod berbi sa sušnijim jesenima koncentracija postiže sušenjem pod običnim mehaničkim djelovanjem vjetra i topline koja isušuje grožđe. Grožđe se tada bere ručno i naknadno prebire na istoj čestici, s najmanjim sadržajem šećera od 298 grama po litri.

Na određenim dijelovima anžuvinskog vinogradarskog područja s vremenom su se počela proizvoditi iznimna vina kao što je „Quarts de Chaume”. Ti se dijelovi nalaze na područjima s optimalnim topografskim, pedološkim i klimatskim uvjetima. Vinogradari su ih odavno prepoznali te posvećuju veliku pažnju obrađivanju tih područja i proizvodnji vina. Na tim se lokacijama iz godine u godinu proizvode izvorna vina koja su već stoljećima među najboljim vinima pokrajine Anjou, a nose navod „cru”. Od 15. stoljeća plod berbe s „vlastelinskog majura Chaume” osobito je tražen. Njegov je ugled u početku bio lokalne naravi, o čemu svjedoči pažnja koju su mu posvećivale opatija Ronceray i njegove redovnice, kao i župnik župe Rochefort koji tijekom devedesetih godina sedamnaestog stoljeća bez ustručavanja potražuje ono što mu pripada: „bačva vina uzeta u Chaulmeu koju mi gospodin de la Guerche dopušta da uzmem od devetnaest mjera koje ubire u navedenom Chaulmeu.”.

Taj ugled i dobar glas raširili su se zahvaljujući rijeci Layon, plovnom i trgovačkom putu. Kraljem 18. stoljeća, zahvaljujući njezinoj plovnosti, Nizozemci su se dolazili opskrbiti tim vinima koja su izvrsno podnosila prijevoz morem. U 19. stoljeću u više se djela hvale vina „Quarts de Chaume”. Engleski geograf William Guthries (1708. – 1770.) u klasifikaciji vina u svojem djelu „Nouvelle Géographie Universelle ” („Nova univerzalna geografija”) objavljenom 1802. spominje „vino Quarts de chaume”. Maisonneuve u svojoj knjizi „L’Anjou, ses vignes et ses vins” („L’Anjou, njegovi vinogradi i vina”), objavljenoj 1925., opisuje vina „Quarts de Chaume” kao „bisere Layona”.

U skladu s praksom vino dozrijeva nekoliko mjeseci, zbog čega se može dugo čuvati i pojačava se njegova aromatska složenost koja se može osjetiti prilikom degustacije. Navod „grand-cru”, koji se sada vezuje uz ta vina, svjedoči o praksama, umijeću i povijesnom ugledu koji se gradio iz generacije u generaciju i čvrsto se ukorijenio.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na određenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu vinogradarstva, proizvodnje i dozrijevanja, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Maine-et-Loire na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Brissac-Quincé i Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Brigné i Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina Montjean-sur-Loire i La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (samo za područje delegiranih općina Chavagnes i Notre-Dame-d'Allençon), Val-du-Layon.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Dodatne informacije, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja visinom, širinom i debljinom nisu dvostruko veća od slova kojima se navodi kontrolirana oznaka izvornosti.

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti tradicionalnim izrazom „grand cru” u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti zemljopisnim nazivom „Val de Loire” u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda. Slova kojima je ispisan naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” visinom i širinom ne smiju biti veća od dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Na etiketi vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Naziv registrirane lokacije otisnut je slovima koja ne smiju biti viša ni šira od polovice slova kojima se navodi naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f1846582-d0b3-45b0-89bc-e063ecf4008c

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/20

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 49/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Grignan-les-Adhémar”

PDO-FR-A0929-AM02

Datum obavijesti: 11.11.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Područje u neposrednoj blizini

Poglavlje I. specifikacije oznake „Grignan-les-Adhémar” izmijenjeno je u odjeljku IV. točki 3. „Područje u neposrednoj blizini”.

Područje u neposrednoj blizini revidirano je i više ne uključuje općine koje su udaljene od mjesta na kojima se odvija vinogradarska djelatnost ni općine u kojima se više ne proizvodi vino kako bi se osigurali zemljopisni kontinuitet i veza između proizvodnje grožđa i prerade.

| — | uklanjanje s popisa triju općina koje su udaljene od mjesta na kojima se odvija vinogradarska djelatnost (planinske općine): Comps, Orcinas, Chaudebonne, |
| --- | --- |

—

uklanjanje s popisa triju općina koje su udaljene od mjesta na kojima se odvija vinogradarska djelatnost (planinske općine): Comps, Orcinas, Chaudebonne,

| — | uklanjanje s popisa općine Morières-les-Avignon, |
| --- | --- |

—

uklanjanje s popisa općine Morières-les-Avignon,

| — | dodavanje općine Travaillan, u kojoj se obavlja znatna vinogradarska djelatnost i koja graniči s postojećim područjem u neposrednoj blizini. |
| --- | --- |

—

dodavanje općine Travaillan, u kojoj se obavlja znatna vinogradarska djelatnost i koja graniči s postojećim područjem u neposrednoj blizini.

Te izmjene prenesene su u točku „Dodatni uvjeti” jedinstvenog dokumenta.

2.   Sorte vinove loze

Poglavlje I. specifikacije oznake „Grignan-les-Adhémar” izmijenjeno je u odjeljku V. „Sorte vinove loze” i točki IX. „Prerada, proizvodnja, dozrijevanje, pakiranje i skladištenje”.

| — | Za ružičasta vina sorta cinsaut N postaje glavna sorta, uz syrah N i grenache N. Za crna vina nema promjena. |
| --- | --- |

—

Za ružičasta vina sorta cinsaut N postaje glavna sorta, uz syrah N i grenache N. Za crna vina nema promjena.

| — | Za bijela vina sorte su podijeljene na glavne sorte (viognier B, grenache B, marsanne B) i dodatne sorte (bourboulenc B, clairette B). |
| --- | --- |

—

Za bijela vina sorte su podijeljene na glavne sorte (viognier B, grenache B, marsanne B) i dodatne sorte (bourboulenc B, clairette B).

Te izmjene u podjeli sorti po boji vina ne utječu na jedinstveni dokument ni popis sorti od kojih se mogu proizvesti vina s oznakom.

| — | Uvodi se maksimalni udio od 10 % bijelih sorti za proizvodnju crnih vina i 20 % bijelih sorti za proizvodnju ružičastih vina. |
| --- | --- |

—

Uvodi se maksimalni udio od 10 % bijelih sorti za proizvodnju crnih vina i 20 % bijelih sorti za proizvodnju ružičastih vina.

| — | Minimalni udio glavnih sorti u miješanim vinima utvrđen je na 70 %. |
| --- | --- |

—

Minimalni udio glavnih sorti u miješanim vinima utvrđen je na 70 %.

| — | Uvodi se odredba prema kojoj mala gospodarstva površine manje od 1,5 hektara koja ne proizvode vino ne podliježu pravilima o omjeru sorti na gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

Uvodi se odredba prema kojoj mala gospodarstva površine manje od 1,5 hektara koja ne proizvode vino ne podliježu pravilima o omjeru sorti na gospodarstvu.

| — | Uvodi se odstupanje u razdoblju od pet godina kako bi se gospodarstva mogla uskladiti s pravilima o udjelima sorti u slučaju nužne promjene strukture (izvlaštenje, nasljeđivanje). |
| --- | --- |

—

Uvodi se odstupanje u razdoblju od pet godina kako bi se gospodarstva mogla uskladiti s pravilima o udjelima sorti u slučaju nužne promjene strukture (izvlaštenje, nasljeđivanje).

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

3.   Najmanja gustoća sadnje

Poglavlje I. specifikacije oznake „Grignan-les-Adhémar” izmijenjeno je u odjeljku VI. „Način uzgoja vinove loze” tako što je uklonjeno odstupanje koje omogućava da na određenim starim parcelama na koje upućuje INAO najmanja gustoća sadnje bude 3 300 trsova po hektaru umjesto 4 000.

Te su parcele restrukturirane i usklađene s općim pravilima.

To odstupanje uklonjeno je i iz jedinstvenog dokumenta iz odjeljka „Postupci proizvodnje vina”.

4.   Pravila o rezidbi

Poglavlje I. specifikacije oznake „Grignan-les-Adhémar” izmijenjeno je u odjeljku VI. „Način uzgoja vinove loze” kako bi se izmijenila pravila o rezidbi.

Dopušteni su načini rezidbe kratka rezidba (kordonac Royat i račvasti uzgojni oblik) s najviše 12 pupova po trsu.

Kako bi se uzelo u obzir razdoblje formiranja kordonca, uvedena je odredba koja dopušta rezidbu Guyot u razdoblju njegova oblikovanja. Rezidba Guyot proširena je na sve parcele sorti syrah i viognier bez obzira na starost i ograničena na rezidbu jednokraki Guyot s istim brojem pupova po trsu kao i kod niske rezidbe (najviše 12 pupova). Tim načinom rezidbe nastoji se spriječiti propadanje drveta i smanjiti osjetljivost drveta pri prolasku stroja za branje grožđa.

Te izmjene prenesene su u točku „Postupci proizvodnje vina” jedinstvenog dokumenta.

5.   Pravila o pričvršćivanju za žicu

Poglavlje I. specifikacije oznake „Grignan-les-Adhémar” izmijenjeno je u odjeljku VI. „Način uzgoja vinove loze” u pogledu pravila o pričvršćivanju za žicu kako bi se utvrdilo da je pričvršćivanje za žicu obvezno za sorte marsanne B, marselan N, roussanne B, syrah N i viognier B i to upotrebom najmanje jedne nosive žice i jednog reda pomoćnih žica (način uzgoja upotrebom „vertikalne armature”).

Ta odredba prenesena je u točku „Postupci proizvodnje vina” jedinstvenog dokumenta.

U odjeljku XI. specifikacije oznake predviđena je prijelazna mjera kojom je utvrđeno da se obveza pričvršćivanja za žicu ne primjenjuje na stare vinograde zasađene prije 2011. Za vina koja se proizvode na tim parcelama strože se ograničava prinos.

U istom je stavku izbrisana posebna odredba o visini lišća koja se primjenjuje na stare parcele na koje upućuje INAO. Te su parcele restrukturirane i usklađene s općim pravilima (vidjeti točku „Gustoća sadnje”).

Te odredbe ne utječu na jedinstveni dokument.

6.   Sadržaj šećera u grožđu i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Poglavlje I. specifikacije oznake „Grignan-les-Adhémar” izmijenjeno je u odjeljku VII. „Berba, prijevoz i zrelost grožđa”.

Uzimajući u obzir razine zrelosti utvrđene u toj južnoj zoni, predloženo je povećanje sadržaja šećera u grožđu kako bi najmanja prirodna volumna alkoholna jakost dosegnula 12 % za crna vina i 11,5 % za ružičasta i bijela vina (umjesto 11 %). Te izmjene prenesene su u opise vina u jedinstvenom dokumentu.

Minimalni sadržaji šećera u grožđu stoga su preneseni u specifikaciju proizvoda. Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Prinos

Poglavlje I. specifikacije oznake „Grignan-les-Adhémar” izmijenjeno je u odjeljku VIII „Prinosi”.

Najveći prinos za vina smanjen je sa 60 na 58 hl/ha. Ta se izmjena prenosi u točku „Najveći prinosi” jedinstvenog dokumenta.

Osnovni godišnji prinos vinâ povećan je s 45 na 48 hl/ha za crna vina i s 45 na 52 hl/ha za ružičasta vina kako bi se omogućilo povećanje proizvodnje crnih i ružičastih vina, poštujući pritom svojstva ZOI-ja. Osnovni godišnji prinos za bijela vina i dalje je 52 hl/ha. Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

8.   Obveze podnošenja izjava i glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlja II. i III. specifikacije oznake „Grignan-Les-Adhémar” izmijenjena su u cilju pojednostavnjenja i usklađivanja s planom kontrole za oznaku, načinima podnošenja izjava o zahtjevu, pakiranja i kontrole glavnih elemenata koje treba kontrolirati kad je riječ o proizvodnji vina.

To ažuriranje specifikacije proizvoda ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Grignan-les-Adhémar

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Analitički opis

KRATAK OPIS

Vina s oznakom izvornosti „Grignan-les-Adhémar” mirna su vina koja se dijele na crna, ružičasta i bijela vina. Ta vina imaju najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 12 % za crna vina i 11,5 % za bijela i ružičasta vina.

Nakon fermentacije udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) u vinima iznosi najviše:

| — | Bijela i ružičasta vina: 4 g/l |
| --- | --- |

—

Bijela i ružičasta vina: 4 g/l

| — | Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od najviše 14 %: 3 g/l |
| --- | --- |

—

Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od najviše 14 %: 3 g/l

| — | Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti većom od 14 %: 4 g/l |
| --- | --- |

—

Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti većom od 14 %: 4 g/l

Sadržaj hlapljivih kiselina u vinima u fazi pakiranja iznosi najviše:

| — | 18,37 miliekvivalenata po litri za crna vina; – 14,28 miliekvivalenata po litri za bijela i ružičasta vina. |
| --- | --- |

—

18,37 miliekvivalenata po litri za crna vina; – 14,28 miliekvivalenata po litri za bijela i ružičasta vina.

| — | Crna vina u fazi pakiranja imaju: |
| --- | --- |

—

Crna vina u fazi pakiranja imaju:

indeks ukupnih polifenola (DO 280 nm) koji iznosi najmanje 40,

modificirani intenzitet boje (DO 420 nm + DO 520 nm + DO 620 nm) veći od 5,

najveći sadržaj jabučne kiseline od 0,4 grama po litri.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 13 %.

Drugi analitički kriteriji u skladu su s vrijednostima utvrđenima propisima EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Organoleptički opis

KRATAK OPIS

Po osjetilnim svojstvima navedeni proizvodi pripadaju velikoj obitelji vina iz doline rijeke Rhône pod uvjetom da su slična tla i sorte vinove loze.

No posebno se ističu crna vina, prvenstveno zbog sorte grenache N, koja se bere netom prije dozrijevanja i koja vinu daje profinjenost, elegantnu voćnu aromu i zaokružen okus. Sorta syrah N upotpunjuje mješavinu sorti i daje taninsku strukturu, intenzivnu boju i profinjene biljne i cvjetne arome. Ta crna vina mogu se piti mlada i imaju potencijal za odležavanje zbog znatnog udjela sorte syrah N za tu kontroliranu oznaku izvornosti iz južnog dijela vinograda u dolini rijeke Rhône.

Ružičasta vina, dobivena prešanjem ili metodom „saignée”, voćna su i elegantna te blijedoružičaste do svijetlocrvene boje. Okus im je svjež i mekan i prevladavaju arome crvenog voća.

Bijela vina dobivaju se miješanjem južnih sorti kao što su bourboulenc B, grenache B i clairette B te sjevernih sorti kao što su marsanne B, roussanne B ili viognier B. Taj raspon sorti omogućuje različite kombinacije i omogućuje proizvodnju suhih bijelih vina vrlo složenih aroma (cvjetnih, voćnih, mineralnih...) čija je kiselost u ravnoteži s njihovom zaokruženosti okusa.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   
  Posebni postupci proizvodnje vina

Postupak uzgoja

Gustoća sadnje

| — | Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,5 metara. |
| --- | --- |

—

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,5 metara.

– Razmak između trsova u istom redu iznosi najmanje 1 metar, a najviše 1,5 metara.

Pravila o rezidbi

Opće odredbe:

| — | Vinova loza kratko je rezana (račvasti uzgojni oblik, kordonac Royat) s najviše 12 pupova po trsu. |
| --- | --- |

—

Vinova loza kratko je rezana (račvasti uzgojni oblik, kordonac Royat) s najviše 12 pupova po trsu.

| — | U razdoblju oblikovanja kordonca Royat, koje je ograničeno na dvije godine, dopuštena je rezidba Guyot. |
| --- | --- |

—

U razdoblju oblikovanja kordonca Royat, koje je ograničeno na dvije godine, dopuštena je rezidba Guyot.

| — | Za parcele zasađene nakon 1. kolovoza 2022. najveća visina kordonca iznosi 70 cm. |
| --- | --- |

—

Za parcele zasađene nakon 1. kolovoza 2022. najveća visina kordonca iznosi 70 cm.

Posebne odredbe:

| — | Sorte viognier B i syrah N mogu se rezati i rezidbom jednokraki Guyot s najviše 10 pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Sorte viognier B i syrah N mogu se rezati i rezidbom jednokraki Guyot s najviše 10 pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa.

Pravila o pričvršćivanju za žicu

Pričvršćivanje za žicu obvezno je za sorte marsanne B, marselan N, roussanne B, syrah N i viognier B i to upotrebom najmanje jedne nosive žice i jednog reda pomoćnih žica (način uzgoja upotrebom „vertikalne armature”).

Navodnjavanje se može odobriti.

Poseban postupak proizvodnje vina

| — | Tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode dopuštene su za crna vina do postotka koncentracije od 10 %; |
| --- | --- |

—

Tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode dopuštene su za crna vina do postotka koncentracije od 10 %;

| — | Za proizvodnju ružičastih vina upotreba ugljena za enološku primjenu, čistog ili umiješanog u pripravke, dopuštena je kod vinogradara, isključivo na moštu nakon prešanja u omjeru od najviše 20 % ukupnog volumena proizvedenog kod predmetnog subjekta tijekom predmetne berbe. |
| --- | --- |

—

Za proizvodnju ružičastih vina upotreba ugljena za enološku primjenu, čistog ili umiješanog u pripravke, dopuštena je kod vinogradara, isključivo na moštu nakon prešanja u omjeru od najviše 20 % ukupnog volumena proizvedenog kod predmetnog subjekta tijekom predmetne berbe.

Uz te odredbe u pogledu enoloških postupaka vina moraju ispunjavati uvjete utvrđene na europskoj razini i u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   
  Najveći prinosi

1.

58 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina odvijaju se isključivo na području sljedećih općina u departmanu Drôme: Allan, La Baume-de-Transit, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-du-Rhône, Clansayes, Colonselle, Donzère, Grignan, La Garde-Adhémar, Les Granges-Gontardes, Malataverne, Montségur-sur-Lauzon, Réauville, La Roche-Saint-Secret-Béconne, Roussas, Salles-sous-Bois, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Valaurie.

7.   Sorte vinove loze

| | Bourboulenc B – Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – Doucillon blanc

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Cinsaut N – Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

8.   Opis povezanosti

8.1.   
  Prirodni i ljudski čimbenici koji pridonose povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje oznake „Grignan-les-Adhémar” nalazi se u središtu regije Drôme Provençale, koja obuhvaća prijelazno područje i raskrižje između današnje regije Dauphiné i regije Comtat te Središnjeg masiva i predalpskog područja. Smješteno je s lijeve strane rijeke Rhône, na jugu općine Montélimar i na sjeveru općine Bollène u departmanu Drôme i obuhvaća područje 21 općine koje je ograničeno rijekom Rhône na zapadu i područjem Enclave des Papes na istoku. Reljef je mjestimično ravničarski, a mjestimično brežuljkast, ali umjerene nadmorske visine od prosječno 200 m.

Većina podloge cijelog tog zemljopisnog područja sastoji se od formacija iz srednjeg miocena. Na istoku (u općinama Grignan i Colonzelle) te formacije čine pjeskoviti lapor i lapor na obalama molase koje se nazivaju „Molasses de Grignan”. U središnjem dijelu na naslage iz neogena nastavlja se pijesak i žućkasti pješčenjak (Saffres) u općini Valréas. Zbog toga su tla lagana i pjeskovita, više ili manje duboka i siromašna mineralima.

Na jugu se ističe općina La Baume-de-Transit svojim terasama iz glacijala Würm s glinovito-vapnenačkim i šljunčanim tlima koja je nataložila rijeka Aygues, dok se na zapadu nalaze riječne terase rijeke Rhône.

Na sjeveru se starije riječne terase nalaze pod vapnenačkim brežuljcima koji okružuju dolinu rijeke Rhône i djelomično su prekrivene vapnenačkim nanosima s njihovih obronaka. Ta područja siromašnih i sipkih tala bila su prekrivena makijom (područje Bois des Mattes). Vinogradi su na njima zasađeni relativno nedavno, 60-ih godina prošlog stoljeća.

Kad je riječ o klimi, to je područje klimatska granica. Klima je mediteranska, više ili manje ublažena prema sjeveru regije, koji je sjeverna granica uzgoja maslina i sorte grenache N.

Padaline su neredovite, pri čemu godišnji prosjek iznosi od 700 do 1 000 mm/m2.

Temperature su blage, srednja godišnja temperatura zraka iznosi 13 °C uz velik broj sunčanih sati od oko 2 500 godišnje. Učestalost vjetra (većinom mistrala) pridonosi suhoći na obroncima koji su često prekriveni vinovom lozom.

Klima je izložena i kontinentalnim utjecajima zbog niza brežuljaka koji presijecaju dolinu rijeke Rhône, što zime čini oštrijima.

Sadnja vinove loze na klimatskoj granici podrazumijeva znatne razlike u lokalnim uvjetima ovisno o nadmorskoj visini i topografiji.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Pronađeni su brojni ostaci iz rimskog doba koji svjedoče o prisutnosti vinove loze i vinarstva u toj regiji, no otkriće velikog vinogradarskog imanja u općini Donzère 1983., u središtu tog proizvodnog područja, nedvojbeno je temelj prestižne povijesti lokalnog vinogradarstva.

Vinogradi tu uspijevaju još od antičkih vremena. Godine 1850. prekrivali su površinu od 2 500 hektara. No, kao što je to bio slučaj s vinogradima u drugim francuskim regijama, 1885. teško su pogođeni filokserom. Unatoč tom relativnom gubitku interesa za uzgoj vinove loze, skupina poduzetnih vinogradara vjernih vinogradarskoj tradiciji u regiji okrenula se kvalitetnom uzgoju.

Stoga je 1962. predan zahtjev Nacionalnom institutu za podrijetlo i kvalitetu za dodjelu vinima iz regije oznake izvornosti vina visoke kvalitete „Coteaux du Tricastin”.

Zahtjev je službeno odobren odlukom od 13. ožujka 1964., kojom su utvrđeni uvjeti proizvodnje.

Deset godina kasnije proizvođači su rafinirali svoje sorte vinove loze prema položaju vinograda, prilagodili i poboljšali tehnike proizvodnje, što je 27. srpnja 1973. priznato dodjelom kontrolirane oznake izvornosti.

U 70-im i 80-im godinama dvadesetog stoljeća vinogradi se obnavljaju i proizvodnja naglo raste pa se tako u razdoblju od 1976. do 1983. povećala s 53 000 na 78 000 hektolitara.

Naziv kontrolirane oznake izvornosti službeno je promijenjen odlukom od 16. studenoga 2010. mijenja iz „Coteaux du Tricastin” u „Grignan-les-Adhémar”, u skladu s dugogodišnjim željama proizvođača.

Vinogradi su 2010. prekrivali površinu od 2 600 hektara s prosječnom proizvodnjom od 55 000 hektolitara vina u četrdesetak privatnih vinskih podruma i 12 zadružnih vinarija. Vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Grignan-les-Adhémar” postoje u tri boje, ali se najviše proizvodi crno vino s udjelom u ukupnoj proizvedenoj količini od približno 75 % 2008..

U novijim vinogradima postoji tendencija postupnog povećanja proizvodnje suhih bijelih vina koja su 2008. činila 7 % proizvedene količine vina.

8.2.   
  Uzročna povezanost

Između regija Dauphiné i Provanse, na lijevoj obali rijeke Rhône, zasađeni su vinogradi kojima koriste mediteranski utjecaji regije Drôme provençale. U tim se vinogradima često nalaze južne sorte, koje se beru netom prije dozrijevanja i koje pokazuju jedinstven karakter zbog toga što ih proizvođači kontinuirano sade na umjerenim nadmorskim visinama i na najosunčanijim položajima.

Ti vinogradi i znanje i iskustvo u proizvodnji vina imaju vrlo staro podrijetlo i potječu još iz predrimske Galije, što je dokazano zahvaljujući otkriću jedne od najstarijih „vinogradarskih vila” antičkog svijeta.

To znanje i iskustvo prenosilo se kroz povijest na cijelom području naroda Trikastin, a generacije proizvođača uspjele su održati vinograde unatoč velikim prijetnjama. Jedna od njih bila je filoksera, zbog koje su osnovani sindikati proizvođača koji su uveli zajednička pravila, što je omogućilo razvoj kvalitetne proizvodnje.

Napredak postignut tom suradnjom naglašen je uzastopnim priznavanjem vina iz tih vinograda prvo oznakom izvornosti vina visoke kvalitete, a zatim i kontroliranom oznakom izvornosti „Coteaux du Tricastin”, u vrijeme kada su kriteriji zahtjeva mogli opravdati povećanje proizvodnje, a ne kvalitetu povezanu s izvornosti.

Sva se vina proizvode od grožđa ubranog s pažljivo biranih parcela i od mješavine nekoliko sorti zasađenih na parcelama sa siromašnim tlima, koja su često propusna i topla. Te značajke čine crna vina jedinstvenima i daju im blag, voćni, ali pun okus, dok suhim bijelim vinima, prepoznatljivima po svojem južnom karakteru, daju široku paletu aroma. Ružičasta vina slična su crnima – blaga su i voćna.

Ta su vina odavno uspostavila svoju kvalitetu i ugled, iako se njihov identitet s vremenom mijenjao u skladu s fragmentiranim nazivima koji su isticali ili naziv neke općine ili naziv regije.

Tako je 2010. u skladu s dugogodišnjom željom proizvođača naziv kontrolirane oznake izvornosti promijenjen u „Grignan-les-Adhémar”, čime se naglasak zbog povezanosti zemljopisnog središta tog proizvodnog područja i vina stavio na općinu Grignan, čija je povijest povezana s obitelji Adhémar de Grignan. François de Castellane Adhémar, grof od Grignana i guverner Provanse u 17. stoljeću, koji se 1669. vjenčao s kćeri Madame de Sévigné, pridonio je tome da je ime njegove obitelji neodvojivo od imena općine Grignan.

U djelu „Histoire naturelle de la province de Dauphiné”, koje je 1781. napisao Faujas de Saint-Fonds, spominju se vina na dobrome glasu pod nazivom „vina Donzère”, koja su se proizvodila u istoimenoj općini: „najpoznatiji su okruzi Roussettes, Suel, Figerasse i Javalin, u kojima su smješteni brežuljci koji se protežu približno pola milje i čija su tla puna kamenja i oblutaka”. A zatim: „U nizini Grès... proizvode se i dobra vina, kao i u okruzima Opplilias, Borillon i Lerminas, čije se vino treba pomiješati s vinom iz nizine Grès”. Dalje u tekstu saznajemo da su ta vina već prepoznata i cijenjena izvan svojeg zemljopisnog područja, a ponekad i dosta daleko šire: „Vina Donzère izvoze se u Pariz, Lyon i Grenoble te u regije Velay i Vivarais; dobro podnose prijevoz morem jer je vino već vrlo uspješno prevezeno u Konstantinopol”. U istom djelu autor iskazuje mišljenje da sorte koje su se uzgajale u to vrijeme (Clairette, Picardan, Rosani) „daju izvrsno bijelo vino”.

U obavijesti iz 1896. o vinogradu Château-Bizard, smještenom u općini Allan, izjednačava vina iz općina Allan, Roussas i La Garde-Adhémar s drugim vinima za koje se smatra da su izvorna vina iz doline rijeke Rhône. Vina iz općine Allan spominju se i u topografiji francuskih vinograda koju je pripremio André Jullien (1822.). On ih smješta u klasu odmah ispod vina „Ermitage” i „Côte-Rôtie”. U traktatu o vitikulturi koji je napisao Gustave Foëx (1895.), na stranici 811, autor spominje vinograd u općini Allan i uspoređuje vino iz Allana s vinom „Châteauneuf-du-Pape”.

Općina Grignan, koja je zemljopisno središte kontrolirane oznake izvornosti i često se spominje u povijesnim iskazima o tim vinogradima, ponovno je postala poznata u vinskom svijetu zbog truda koji su proizvođači uložili u poboljšanje kvalitete. Njezin ugled pokazuju, među ostalim, brojne manifestacije koje se u toj općini odvijaju i tzv. Maison des vins „Grignan-les-Adhémar” (Kuća vina „Grignan-les-Adhémar”).

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina, obuhvaća područja sljedećih općina:

| — | u departmanu Ardèche: Alba-la-Romaine, Aubignas, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Gras, Larnas, Ruoms, Saint-Just, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Montan, Saint-Remèze, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignières, Viviers; |
| --- | --- |

—

u departmanu Ardèche: Alba-la-Romaine, Aubignas, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Gras, Larnas, Ruoms, Saint-Just, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Montan, Saint-Remèze, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignières, Viviers;

| — | u departmanu Drôme: Aleyrac, Arpavon, Aubres, La Bégude-de-Mazenc, Bouchet, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Dieulefit, Espeluche, Eyrolles, Eyzahut, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison, Montélimar, Montjoux, Montjoyer, Nyons, Le Pègue, Piégon, Pierrelatte, Les Pilles, Le Poët-Laval, Pont-de-Barret, Portes-en-Valdaine, Puygiron, Rochebaudin, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, Rousset-les-Vignes, Salettes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Sainte-Jalle, Souspierre, Suze-la-Rousse, Taulignan, Teyssières, La Touche, Tulette, Valouse, Venterol, Vesc, Vinsobres; |
| --- | --- |

—

u departmanu Drôme: Aleyrac, Arpavon, Aubres, La Bégude-de-Mazenc, Bouchet, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Dieulefit, Espeluche, Eyrolles, Eyzahut, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison, Montélimar, Montjoux, Montjoyer, Nyons, Le Pègue, Piégon, Pierrelatte, Les Pilles, Le Poët-Laval, Pont-de-Barret, Portes-en-Valdaine, Puygiron, Rochebaudin, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, Rousset-les-Vignes, Salettes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Sainte-Jalle, Souspierre, Suze-la-Rousse, Taulignan, Teyssières, La Touche, Tulette, Valouse, Venterol, Vesc, Vinsobres;

| — | u departmanu Gard: Pont-Saint-Esprit, Saint-Paulet-de-Caisson; |
| --- | --- |

—

u departmanu Gard: Pont-Saint-Esprit, Saint-Paulet-de-Caisson;

| — | u departmanu Vaucluse: Bollène, Buisson, Cairanne, Entrechaux, Faucon, Gigondas, Grillon, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Montdragon, Mornas, Puyméras, Rasteau, Richerenche, Roaix, Sablet, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Villedieu, Violès, Visan. |
| --- | --- |

—

u departmanu Vaucluse: Bollène, Buisson, Cairanne, Entrechaux, Faucon, Gigondas, Grillon, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Montdragon, Mornas, Puyméras, Rasteau, Richerenche, Roaix, Sablet, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Villedieu, Violès, Visan.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vignobles de la Vallée du Rhône” prema uvjetima navedenima u ugovoru potpisanom između raznih organizacija za zaštitu i upravljanje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f57bb70c-e0a8-44c0-bc75-3aeca81c658d

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/28

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33

(2023/C 49/12)

Ova je obavijest objavljena u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Cabernet d’Anjou”

PDO-FR-A1005-AM02

Datum obavijesti: 11.11.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

To ne utječe na opseg razgraničenog zemljopisnog područja.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razgraničeno područje čestice

Dodani su datumi kada je nadležno nacionalno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Razmak između trsova

Najmanji razmak između trsova u istom redu smanjuje se s 1 m na 0,90 m.

Svrha je ove izmjene povećati gustoću sadnje vinove loze bez mijenjanja razmaka između redova.

Dodana je i posebna odredba za vinovu lozu na padinama većima od 10 % za koje je dopušten najmanji razmak između trsova od 0,80 m.

Svrha je ovog dodatka uzeti u obzir poseban slučaj vinove loze posađene na izraženim obroncima, što uzrokuje poseban raspored tijekom sadnje (sadnja paralelna s obronkom umjesto okomito na nju).

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

4.   Rezidba

Pravila o rezidbi usklađena su na razini oznaka područja Anjou Saumur u regiji Val de Loire.

Cilj je tog usklađivanja poboljšati znanje gospodarskih subjekata i pojednostavniti nadzor. Ovom se izmjenom za vinogradare uvodi mogućnost prilagodbe u pogledu epizoda mraza koje sve češće nastupaju kasno.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

5.   Povezanost

Povezanost se mijenja upućivanjem na 2021. godinu umjesto na 2018. godinu i prilagodbom broja općina nakon spajanja općina.

Mijenja se točka 8. jedinstvenog dokumenta.

6.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere čije je trajanje isteklo brišu se.

Nakon novog razgraničenja čestica u određenim općinama dodana je prijelazna mjera.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

7.   Označivanje

Pravila o označivanju pojašnjena su i usklađena na razini oznaka područja Anjou Saumur u Val de Loireu. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Mijenja se točka 9. jedinstvenog dokumenta.

8.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na nadzorno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9.   Izmjena teksta

U specifikaciji su izvršene brojne prilagodbe teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Cabernet d'Anjou

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim ružičastim vinima sa sljedećim analitičkim značajkama: Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 10,5 %. Udio fermentabilnih šećera (glukoza + fruktoza) u vinu nakon fermentacije jednak je ili veći od 10 grama po litri. Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. Ukupni udio hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i ukupni udio sumporova dioksida u skladu su s razinama utvrđenima propisima Zajednice, ali svaka pošiljka nezapakiranog vina koje ispunjava uvjete za navod „rano” ili „novo” ima udio hlapljivih kiselina jednak ili manji od 10,2 miliekvivalenata po litri. Vina sadržavaju fermentabilne šećere te se odlikuju manjom ili većom slatkoćom. Njihova intenzivna aroma ističe posebnost sorti vinove loze. Međutim, voćne arome (breskva, jagoda, agrumi itd.) snažno su prisutne. Okus im je istodobno svjež i zaokružen. Okus je istodobno svjež i zaokružen te snažno postojan.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 10 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

10

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Prored u tim vinogradima ne smije biti veći od 2,50 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 0,90 metra.

Berbe s vinogradarskih parcela s razmakom između trsova u istom redu manjim od 0,90 metara, ali ne manjim od 0,80 metara i s nagibom većim od 10 % imaju pravo na kontroliranu oznaku izvornosti.

Berbe s vinogradarskih parcela s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000 trsova po hektaru imaju pravo na naziv kontrolirane oznake izvornosti ako su se poštovale odredbe o pravilima o podvezivanju i visini lišća utvrđene u specifikaciji. Prored na tim vinogradarskim parcelama ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 1 metra.

2.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Trsovi se obrezuju metodom kratke rezidbe, duge rezidbe ili mješovite rezidbe. Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu. Loza se može rezati s 2 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12.

3.   Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

4.   Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

Uz prethodno navedene odredbe, vina, u pogledu enoloških postupaka, poštuju obveze utvrđene u propisima Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.   Visina lišća i podvezivanje vinove loze

Postupak uzgoja

Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine proreda između brajdi mjereno između donje granice lišća utvrđene na visini od najmanje 0,40 metra iznad tla i gornje granice brajde utvrđene na najmanje 0,20 metra iznad najviše nosive žice.

Na vinogradarskim parcelama s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000 trsova po hektaru usto se poštuju sljedeća pravila postavljanja brajdi: minimalna visina potpornih stupova u brajdi iznad tla iznosi 1,90 metara; žice u brajdi postavljaju se na četiri razine; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

5.2.   
  Najveći prinos

| 1. | 69 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

69 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou” odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo za područje delegirane općine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegirane općine Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- |

—

departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo za područje delegirane općine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegirane općine Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ);

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegiranih općina Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegiranih općina Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | departmanVienne : Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.
  Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskoj stranici Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu. |
| --- | --- |

—

departmanVienne : Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskoj stranici Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

7.   Sorte vinove loze

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

8.   Opis povezanosti

1.   – Informacije o zemljopisnom području

(a)   – Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje obuhvaća dvije velike geološke formacije u kojima se vinogradi pretežito nalaze na obroncima rijeka i nekoliko visoravni: na zapadu, pretkambrijska i paleozojska osnova povezana je s armoričkim masivom; na istoku, mezozoički i kenozoički supstrat pariškog bazena prekriva staru osnovu. Zbog te geološke posebnosti zapadni dio zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou noir” i karakterizira ga škriljevac, posebno lisnati škriljevac, razlikuje se od istočnog dijela zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou blanc” i karakterizira ga liskunova kreda (Saumur).

Povijesno povezano s bivšom regijom Anjou, zemljopisno područje u 2021. uglavnom obuhvaća južnu polovinu departmana Maine-et-Loire (68 općina) i rubne dijelove na sjeveru departmana Deux-Sèvres (11 općina) i Vienne (9 općina).

Tla na česticama, precizno definiranima za berbu grožđa, potječu iz različitih geoloških formacija. Iako su vrlo različita, oba su tla siromašna i razmjerno slabo zadržavaju vodu. Imaju i dobre toplinske karakteristike.

Zemljopisno područje odlikuje se umjerenom oceanskom klimom s prilično malim razlikama u temperaturi s obzirom na relativnu blizinu Atlantskog oceana, ulogu Loire i njezinih pritoka kao regulatora temperature i, naposljetku, lokaciju vinograda na obroncima brežuljaka. Ne kaže se uzalud „anžuvinska blagost” („douceur angevine”), što se u stvarnosti posebno odnosi na zimu, duga proljeća i jesen, dok su ljeti česte visoke temperature. Uzvisine koje se protežu od sjeverozapada prema jugoistoku pružaju zaštitu od zapadnih vjetrova koji često donose vlagu. To zemljopisno područje odlikuje se niskom razinom padalina jer ga od oceanske vlage štite uzvisine u općinama Choletais i Mauges te se stvara učinak toplog vjetra fena. Godišnja količina padalina iznosi 585 mm, dok na cijelom području Choletaisa iznosi gotovo 800 mm.

(b)   – Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinogradarstvo u pokrajini Anjou prisutno je neprekidno od 1. stoljeća. Ta je pokrajina pogodna za uzgoj vinove loze, o čemu svjedoče stihovi pjesnika Apolonija (6. stoljeće): „Nedaleko Bretanje na stijeni se smjestio grad, bogat darovima boginje Ceres i Bakhovim, koji je ime Andégave (Angers) dobio po imenu iz grčkog jezika.”. Iako se vinogradarstvo na području Angersa razvijalo u cijelom srednjem vijeku, pod okriljem samostana na obalama Loire i oko Angersa, ono svoj ugled počinje stjecati od 12. odnosno 13. stoljeća. Sjaj kraljevine Henrija II. i Eleonore Akvitanske omogućio je „vinu iz Anjoua” da se probije do najljepših trpeza.

Proizvodnja se znatno razvila u 16. stoljeću dolaskom nizozemskih prekupaca u potrazi za vinima za svoju zemlju i kolonije. Budući da su Nizozemci nabavljali velike količine vina, trgovina je u 18. stoljeću toliko narasla da je zbog povećanja prometa tok rijeke Layon koji prolazi kroz zemljopisno područje pretvoren u kanal. Međutim, veliki ugled vina „Anjou” pobudio je pohlepu te su uvedeni brojni porezi (droit de cloison, de boîte, d’appetissement, de huitième, de passe-debout itd.), koji su pogubno utjecali na trgovinu. Naposljetku, ratna razaranja u pokrajini Vendée dovode do uništenja vinogradarstva. Ponovni uspon vinogradarstva započinje u 19. stoljeću. Vinogradi se 1881. prostiru na površini od 45 000 hektara, od čega u 1893., nakon invazije filoksere, preostaje 10 000 hektara.

Vina „Anjou” svoj ugled temelje uglavnom na bijelim vinima dobivenima iz sorte chenin B. Međutim, nakon invazije filoksere ubrzala se sadnja sorte cabernet franc N, a zatim i sorte cabernet-sauvignon N. Početkom 20. stoljeća proizvodnja vina prvenstveno je usmjerena na lagano lokalno vino „rouget” koje se pilo u bistroima i kojim je počela preobrazba vinogradarstva u pokrajini Anjou. Zajedno sa sortama grolleau N i grolleau gris G, iz kojih se dobivaju vina vrste „clairet” blijede boje, a povremeno i sa sortama gamay N i pineau d’Aunis N, te sorte pridonose razvoju proizvodnje znamenitih ružičastih vina poznatih pod kontroliranim oznakama izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”. Druga faza preobrazbe temelji se na iskustvu proizvođača u upravljanju tom skupinom bilja. Proučavanje i analiza najboljeg podudaranja između sorte vinove loze i lokaliteta sadnje, procjena potencijala berbe i vladanje tehnikama vinifikacije čimbenici su koji su potaknuli proizvodnju crnih vina već od 1960-ih godina.

2.   – Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Ružičasta vina sadržavaju fermentabilne šećere te se odlikuju manjom ili većom slatkoćom. Aroma im je intenzivna i u svakom vinu otkriva posebnosti sorti vinove loze od kojih su proizvedena. Međutim, voćne arome (breskva, jagoda, agrumi itd.) snažno su prisutne. Okus im je istodobno svjež i zaokružen. Okus je istodobno svjež i zaokružen te snažno postojan.

3.   – Uzročna veza

Kombinacija sjevernih vinograda, zasađenih u posebnom krajoliku s blagim podnebljem i specifičnom geologijom i pedologijom daje tim vinima poseban okus koji se ističe svježinom.

Raznovrsnost položaja vinograda zbog različitih geopedoloških uvjeta omogućili su proizvođačima da za svaku sortu vinove loze koja se udomaćila pronađu uvjete koji toj sorti najbolje odgovaraju. Proizvođači vina na temelju proučavanja i analize ponašanja vinove loze utvrđuju pravilnu sadnju vinograda. I dok se sorte grolleau N, grolleau gris G ili pineau d’Aunis N uzgajaju se na uzvisinama i pjeskovito-šljunčanim zaravnima koje pogoduju proizvodnji voćnih ružičastih vina, sortama cabernet franc N i cabernet-sauvignon N pogoduju plitka tla ili smeđa tla s reguliranim napajanjem vodom za proizvodnju zaokruženih ružičastih vina s aromom koja se dugo zadržava u ustima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

API

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na određenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini definirano odstupanjem za proizvodnju vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou” sastoji se od područja sljedećih općina, na temelju zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo za područje bivše općine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo za područje bivše općine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Anetz), Vallet;

| — | departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autelles), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autelles), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Kontrolirana oznaka izvornosti može se dopuniti riječima „rano” ili „novo” u skladu s odredbama utvrđenima u specifikaciji.

Dodatne informacije, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se slovima koja visinom, širinom i debljinom nisu dvostruko veća od slova kojima se navodi kontrolirana oznaka izvornosti.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati zemljopisni naziv „Val de Loire” u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” smije iznositi najviše dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Na vinima koja se na tržište stavljaju s navodom „rano” ili „novo” mora biti navedena godina berbe.

Na oznaci vina može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: — ako je riječ o registriranoj lokaciji, — ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv manje zemljopisne cjeline smije iznositi najviše polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/35

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 49/13)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Anjou”

PDO-FR-A0820-AM03

Datum obavijesti: 11.11.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

To ne utječe na opseg razgraničenog zemljopisnog područja.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razgraničeno područje čestice

Dodani su datumi kada je nadležno nacionalno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Mješavina sorti

Izmijenjena su pravila za mješavine sorti za crna vina s dodatnim sortama grolleau i pineau d'Aunis kako bi se prednost dala sorti grolleau koja ima zanimljive karakteristike, osobito u kontekstu klimatskih promjena.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen

4.   Razmak između trsova

Najmanji razmak između trsova u istom redu smanjuje se s 1 m na 0,90 m.

Svrha je ove izmjene povećati gustoću sadnje vinove loze bez mijenjanja razmaka između redova.

Dodana je i posebna odredba za vinovu lozu na padinama većima od 10 % za koje je dopušten najmanji razmak između trsova od 0,80 m.

Svrha je ovog dodatka uzeti u obzir poseban slučaj vinove loze posađene na izraženim obroncima, što uzrokuje poseban raspored tijekom sadnje (sadnja paralelna s obronkom umjesto okomito na nju).

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

5.   Rezidba

Pravila o rezidbi usklađena su na razini oznaka područja Anjou Saumur u regiji Val de Loire.

Cilj je tog usklađivanja poboljšati znanje gospodarskih subjekata i pojednostavniti nadzor. Ovom se izmjenom za vinogradare uvodi mogućnost prilagodbe u pogledu epizoda mraza koje sve češće nastupaju kasno.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

6.   Enološki ugljen

Zabrana upotrebe enološkog ugljena izbrisana je za pjenušava ružičasta vina.

Zabrana upotrebe komada drva ukinuta je tijekom proizvodnje bijelih i pjenušavih ružičastih vina.

Tom će se izmjenom omogućiti, prema potrebi, liječenje određene kontaminacije i poboljšanje strukture osnovnih vina namijenjenih drugoj fermentaciji u boci.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

7.   Povezanost

Povezanost se mijenja upućivanjem na 2021. umjesto 2018. i prilagodbom broja općina nakon spajanja općina.

Mijenja se točka 8. jedinstvenog dokumenta.

8.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere čije je trajanje isteklo brišu se.

Nakon novog razgraničenja parcela u određenim općinama dodana je prijelazna mjera.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen

9.   Označivanje

Pravila o označivanju pojašnjena su i usklađena na razini oznaka područja Anjou Saumur u Val de Loireu. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Mijenja se točka 9. jedinstvenog dokumenta.

10.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na nadzorno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

11.   Izmjena teksta

U specifikaciji su izvršene brojne prilagodbe teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Anjou

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

1.   Mirna bijela vina

KRATAK OPIS

Svojstva su im sljedeća: — najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 11 % – za suha vina sadržaj fermentabilnog šećera nakon fermentacije nije veći od 3 g/l, a može se povećati na najviše 8 g/l ako je ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, najviše 2 grama po litri manje od sadržaja fermentabilnog šećera. Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %. Ukupni sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice. Mirna bijela vina obično su suha, ali ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere i biti razvrstana kao „demi-sec” (polusuha), „moelleux” (poluslatka) ili „doux” (slatka). Aroma im je uglavnom intenzivna i otkriva cvjetne arome (glog, jorgovan, lipa, sporiš, kamilica...) i voćnije note (agrumi, šljiva, kruška, suho voće...). Bogatog je i zaokruženog okusa čije kušanje završava osjećajem svježine i profinjenosti.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9,5 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9,5

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Mirna crna vina

KRATAK OPIS

Vina imaju sljedeća svojstva: — najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 10,5 % –sadržaj fermentabilnog šećera nakon fermentacije nije veći od 3 g/l – za vina s oznakom „gamay” dopunjenom riječima „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo), sadržaj fermentabilnog šećera nakon fermentacije nije veći od 2 g/l. Za crna vina obvezna je dovršena malolaktična fermentacija. Crna vina koja se mogu stavljati na tržište u razlivenom stanju ili u fazi pakiranja imaju udio jabučne kiseline od najviše 0,4 grama po litri. Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %. Ukupni udio hlapljivih kiselina i kiselost i ukupni udio sumporova dioksida u skladu su s razinama utvrđenima propisima Zajednice, ali svaka pošiljka nezapakiranog vina koje ispunjava uvjete za navod „rano” ili „novo” ima udio hlapljivih kiselina jednak ili manji od 10,2 miliekvivalenata po litri. Vina dozrijevaju najmanje do 15. siječnja godine koja slijedi nakon godine berbe. Mirna crna vina imaju dobru taninsku strukturu. Odlikuju se razvijenom aromatičnošću u kojoj se ponajprije osjećaju note crnog bobičastog voća. Imaju strukturu, ali lakoća mora prevladavati. Riječ je o bogatim vinima koja se konzumiraju u roku od tri godine od berbe. Vina koja imaju oznaku „gamay” svježa su, dinamična i lagana. Razvijaju karakteristične, najčešće voćne arome. Općenito ih je najbolje piti kad su mlada.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Pjenušava vina

KRATAK OPIS

Pjenušava vina su bijela ili ružičasta. Osnovna vina namijenjena proizvodnji bijelih i ružičastih pjenušavih vina imaju najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 10,5 %. Osnovna vina namijenjena proizvodnji pjenušavih vina koja nisu obogaćena imaju najveću stvarnu alkoholnu jakost od 12 %. Osnovna vina koja nisu bila obogaćena nakon fermentacije imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) najviše 24 grama po litri. Osnovna vina koja su obogaćena nakon fermentacije imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) najviše 5 grama po litri. Osnovna vina namijenjena proizvodnji bijelih i ružičastih pjenušavih vina, koja su obogaćena, imaju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od najviše 11,6 %. Vina nakon druge fermentacije, a prije dodavanja ekspedicijskog likera, nakon obogaćivanja imaju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. Ukupni sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice. Pjenušava vina su bijela ili ružičasta. Odlikuju se profinjenošću koja se ne očituje samo u oslobađanju plinova, već i u aromama i strukturi koja se osjeća kušanjem.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Prored u tim vinogradima ne smije biti veći od 2,50 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 0,90 metra.

Vinogradarske parcele s razmakom između biljaka u istom redu manjim od 0,90 metara, ali ne manjim od 0,80 metara i s nagibom većim od 10 % imaju pravo na kontroliranu oznaku izvornosti za njihovu berbu.

Berbe s vinogradarskih parcela s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000 trsova po hektaru imaju pravo na naziv kontrolirane oznake izvornosti ako su se poštovale odredbe o pravilima o podvezivanju i visini lišća utvrđene u specifikaciji. Prored na tim vinogradarskim parcelama ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 1 metra.

2.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom, dugotrajnom rezidbom ili miješanom rezidbom:

| — | Mirna bijela vina (sve sorte), mirna crna vina (Cabernet Franc N, Cabernet-Sauvignon N, gamay N, Pineau d’Aunis N): Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu. Loza se može rezati s 2 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12. |
| --- | --- |

—

Mirna bijela vina (sve sorte), mirna crna vina (Cabernet Franc N, Cabernet-Sauvignon N, gamay N, Pineau d’Aunis N): Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu. Loza se može rezati s 2 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12.

| — | Mirna crna vina (vrsta Grolleau N): Vinova loza obrezuje se s najviše 10 pupova po trsu. Loza se može rezati s 2 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12. |
| --- | --- |

—

Mirna crna vina (vrsta Grolleau N): Vinova loza obrezuje se s najviše 10 pupova po trsu. Loza se može rezati s 2 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12.

| — | Bijela i ružičasta pjenušava vina (Chenin B, Gamay N, Grolleau G, Grolleau N, Pineau d’Aunis N): Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu. |
| --- | --- |

—

Bijela i ružičasta pjenušava vina (Chenin B, Gamay N, Grolleau G, Grolleau N, Pineau d’Aunis N): Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu.

Loza se može rezati s 4 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12.

3.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom, dugotrajnom rezidbom ili miješanom rezidbom:

| — | Bijela i ružičasta pjenušava vina (Cabernet Franc N, Cabernet-Sauvignon N, Chardonnay B, Sauvignon B): Vinova loza obrezuje se s najviše 14 pupova po trsu. |
| --- | --- |

—

Bijela i ružičasta pjenušava vina (Cabernet Franc N, Cabernet-Sauvignon N, Chardonnay B, Sauvignon B): Vinova loza obrezuje se s najviše 14 pupova po trsu.

Loza se može rezati s 4 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 14.

4.   Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

5.   Obogaćivanje

Posebni enološki postupci

Za crna vina dopuštene su tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode, a najveća stopa djelomičnog koncentriranja u odnosu na upotrijebljenu količinu iznosi 10 %.

Mirna vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %.

Osnovna vina namijenjena proizvodnji bijelih i ružičastih pjenušavih vina koja su pojačana imaju sadržaj fermentabilnih šećera koji ne prelazi 5 g/l i ukupnu volumnu alkoholnu jakost koja ne prelazi 11,6 %.

6.   Upotreba komadića drva

Posebni enološki postupci

Za mirna bijela vina zabranjena je upotreba komadića drva.

Za crna i pjenušava vina zabranjena je upotreba komadića drva, osim tijekom proizvodnje vina.

Osnovna vina namijenjena proizvodnji ružičastih pjenušavih vina mogu biti dobivena maceracijom ili metodom „saignée”.

Uz prethodno navedene odredbe, za enološke postupke poštuju se obveze utvrđene u propisima Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

7.   Visina lišća i podvezivanje vinove loze

Postupak uzgoja

Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine proreda između brajdi mjereno od donje granice lišća utvrđene na visini od najmanje 0,40 metra iznad tla do gornje granice brajde utvrđene na najmanje 0,20 metra iznad najviše nosive žice.

Na vinogradarskim parcelama s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000 trsova po hektaru usto se poštuju sljedeća pravila postavljanja brajdi: minimalna visina potpornih stupova u brajdi iznad tla iznosi 1,90 metara; žice u brajdi postavljaju se na četiri razine; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

5.2.   Najveći prinos

1.   Mirna bijela vina

65 hektolitara po hektaru

2.   Mirna crna vina

65 hektolitara po hektaru

3.   Bijela i ružičasta pjenušava vina

76 hektolitara po hektaru

4.   Oznaka „gamay”

72 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

| (a) | Sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za kontrolirane oznake izvornosti „Anjou”, „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou” odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:






  — | departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo za područje delegirane općine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegiranih općina Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- | --- |

(a)

Sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za kontrolirane oznake izvornosti „Anjou”, „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou” odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

—

departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo za područje delegirane općine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegiranih općina Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ);

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje bivše općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje bivše općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Three Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Three Moutiers.

Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskoj stranici Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

| (b) | sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za oznaku „gamay” odvijaju se na zemljopisnom području, čiji opseg obuhvaća područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:






  — | departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegiranih općina Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- | --- |

(b)

sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za oznaku „gamay” odvijaju se na zemljopisnom području, čiji opseg obuhvaća područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

—

departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegiranih općina Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ);

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje bivše općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje bivše općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire.

Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskoj stranici Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

7.   Sorte vinove loze

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Chenin B

Gamay N

Grolleau N

Grolleau gris G

Pineau d'Aunis N

8.   Opis povezanosti

8.1.   Mirna vina

Zemljopisno područje obuhvaća dvije velike geološke formacije u kojima se vinogradi pretežito nalaze na obroncima rijeka i nekoliko visoravni: na zapadu, pretkambrijska i paleozojska osnova povezana je s armoričkim masivom; na istoku, mezozoički i kenozoički supstrat pariškog bazena prekriva staru osnovu. Zbog te geološke posebnosti zapadni dio zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou noir” i karakterizira ga škriljevac, posebno lisnati škriljevac, razlikuje se od istočnog dijela zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou blanc” i karakterizira ga liskunova kreda (Saumur).

Povijesno povezano s bivšom regijom Anjou, zemljopisno područje u 2021. uglavnom obuhvaća južnu polovinu departmana Maine-et-Loire (68 općina) i rubne dijelove na sjeveru departmanâ Deux-Sèvres (11 općina) i Vienne (9 općina). Na sjeveru departmana Maine-et-Loire još uvijek ima manjih dijelova, svjedoka razdoblja u kojem se vinova loza sadila u cijelom departmanu.

Tla na česticama, precizno definiranima za berbu grožđa, potječu iz različitih geoloških formacija. Iako se međusobno jako razlikuju, ta su tla općenito siromašna i razmjerno slabo zadržavaju vodu. Imaju i dobre toplinske karakteristike.

Zemljopisno područje odlikuje se umjerenom oceanskom klimom s prilično malim razlikama u temperaturi s obzirom na relativnu blizinu Atlantskog oceana, ulogu Loire i njezinih pritoka kao regulatora temperature i, naposljetku, lokaciju vinograda na obroncima brežuljaka. Ne kaže se uzalud „anžuvinska blagost” („douceur angevine”), što se u stvarnosti posebno odnosi na zimu, duga proljeća i jesen, dok su ljeti česte visoke temperature. Uzvisine koje se protežu od sjeverozapada prema jugoistoku pružaju zaštitu od zapadnih vjetrova koji često donose vlagu. Zemljopisno područje odlikuje se niskom razinom padalina jer ga od oceanske vlage štite uzvisine u općinama Choletais i Mauges te se stvara učinak toplog vjetra fena. Godišnja količina padalina iznosi 585 mm, dok na cijelom području Choletaisa iznosi gotovo 800 mm.

Vinogradarstvo u Anjouu postoji neprestano od 1. stoljeća. U tom kraju cvate vinogradarstvo, o čemu svjedoče stihovi pjesnika Apolonija (6. stoljeće): „Nedaleko Bretanje na stijeni se smjestio grad, bogat darovima boginje Ceres i Bakhovim, koji je ime Andégave (Angers) dobio po imenu iz grčkog jezika.”. Iako se vinogradarstvo na području Angersa razvijalo tijekom cijelog srednjeg vijeka, pod okriljem samostana na obalama Loire i oko Angersa, ono svoj ugled počinje stjecati od 12. i 13. stoljeća. Sjaj kraljevine Henrija II. i Eleonore Akvitanske omogućio je „vinu iz Anjoua” da se probije do najljepših trpeza.

Proizvodnja se znatno razvila u 16. stoljeću dolaskom nizozemskih prekupaca u potrazi za vinima za svoju zemlju i kolonije. Budući da su Nizozemci nabavljali velike količine vina, trgovina je u 18. stoljeću toliko narasla da je zbog povećanja prometa tok rijeke Layon koji prolazi kroz zemljopisno područje pretvoren u kanal. Međutim, veliki ugled vina „Anjou” pobudio je pohlepu te su uvedeni brojni porezi (droit de cloison, de boîte, d’appetissement, de huitième, de passe-debout itd.), koji su pogubno utjecali na trgovinu. Naposljetku, ratna razaranja u pokrajini Vendée dovode do uništenja vinogradarstva. Ponovni uspon vinogradarstva započinje u 19. stoljeću. Vinogradi se 1881. prostiru na površini od 45 000 hektara, od čega u 1893., nakon invazije filoksere, preostaje 10 000 hektara.

Vina „Anjou” svoj ugled temelje uglavnom na bijelim vinima dobivenima iz sorte chenin B. Međutim, nakon invazije filoksere ubrzala se sadnja sorte cabernet franc N, a zatim i sorte cabernet-sauvignon N. Početkom 20. stoljeća proizvodnja vina prvenstveno je usmjerena na lagano lokalno vino „rouget” koje se pilo u bistroima i kojim je počela preobrazba vinogradarstva u pokrajini Anjou. Druga faza preobrazbe temelji se na iskustvu proizvođača u upravljanju tom skupinom bilja.

8.2.   Mirna vina

Proučavanje i analiza najboljeg podudaranja između sorte vinove loze i lokaliteta sadnje, procjena potencijala berbe i vladanje tehnikama vinifikacije čimbenici su koji su potaknuli proizvodnju crnih vina već od 1960-ih godina.

Mirna vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou” obuhvaćaju bijela, ružičasta i crna vina.

Bijela vina obično su suha, ali ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere i biti razvrstana kao „demi-sec” (polusuha), „moelleux” (poluslatka) ili „doux” (slatka). Aroma im je uglavnom intenzivna i otkriva cvjetne arome (glog, jorgovan, lipa, sporiš, kamilica...) i voćnije note (agrumi, šljiva, kruška, suho voće...). Bogatog je i zaokruženog okusa čije kušanje završava osjećajem svježine i profinjenosti.

Mirna crna vina imaju dobru taninsku strukturu. Odlikuju se razvijenom aromatičnošću u kojoj se ponajprije osjećaju note crnog bobičastog voća. Imaju strukturu, ali lakoća mora prevladavati. Riječ je o bogatim vinima koja se konzumiraju u roku od tri godine od berbe.

Vina koja imaju oznaku „gamay” svježa su, dinamična i lagana. Razvijaju karakteristične, najčešće voćne arome. Općenito ih je najbolje piti kad su mlada.

Kombinacija sjevernih vinograda, zasađenih u posebnom krajoliku s blagim podnebljem i specifičnom geologijom i pedologijom daje tim vinima poseban okus koji se ističe svježinom.

Raznovrsnost položaja vinograda zbog različitih geopedoloških uvjeta omogućili su proizvođačima da za svaku sortu vinove loze koja se udomaćila pronađu uvjete koji toj sorti najbolje odgovaraju. Proizvođači vina na temelju proučavanja i analize ponašanja vinove loze utvrđuju pravilnu sadnju vinograda. Iako anžuvinski kraj omogućuje sorti vinove loze chenin B da izrazi svoje karakteristike kroz suho bijelo vino, dok joj osunčani obronci okrenuti prema jugu omogućuju da izrazi složenost zrelijeg vina, a ako su kasnojesenski klimatski uvjeti povoljni, od nje se mogu proizvoditi poluslatka („moelleux”) ili slatka („doux”) vina.

Uz to, dok se sorte Grolleau N, Grolleau Gris G i Pineau d’Aunis N nalaze na brežuljkastim i pjeskovitim/zrnastim stanovima gdje se koriste za proizvodnju voćnih ružičastih vina, sorte Cabernet Franc N i Cabernet-Sauvignon N obično daju prednost plitkim ili smeđim tlima s reguliranom opskrbom vodom na kojima se proizvode ružičasta vina punog okusa s trajnom aromom ili crnim vinima blagih rustičnih svojstava rafiniranih tijekom kratkog razdoblja dozrijevanja, kako je predviđeno u specifikaciji.

Naposljetku, za sadnju sorte gamay N prednost se daje česticama s tlima koja su se razvila na prekambrijskim stijenama u srcu područja „Anjou noir”, isključujući u svakom slučaju područje „Anjou blanc”, kao što to proizlazi iz zemljopisne jedinice unutar zemljopisnog područja detaljnije utvrđenog u specifikaciji za crna vina s oznakom „gamay”.

Umijeće i znanje proizvođača, stečeno kroz iskustvo brojnih generacija, očituju se i u odabiru tehnoloških postupaka proizvodnje i miješanja sorti, ovisno o godini i o tome kakav se proizvod želi dobiti. Raznolika proizvodnja adut je za osvajanje različitih tržišta. Ne samo na nacionalnoj razini, gdje vina osobito cijene stanovnici grada Angersa i njegove okolice ili u francuskim regijama Bretagni i Normandiji, već i izvan državnih granica vina s kontroliranom oznakama izvornosti „Anjou”, „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou” imaju znatnu ulogu u statusu sedme francuske regije izvoznice koji ima regija „Val de Loire”.

8.3.   Pjenušava vina

Proizvodnja pjenušavih vina temelji se na povijesnoj proizvodnji mirnih bijelih vina. U 15. stoljeću proizvođači su primijetili da bi vina koja su se zimi punila u boce i koja bi drugi put fermentirala kad se ponovno vrati toplo vrijeme pjenušala uz zadržavanje profinjenih aroma. Prvo je bila riječ o biser vinima, kod kojih je druga fermentacija u boci, bilo da je nastajala pomoću šećera prikladnih za fermentaciju iz djelomično fermentiranog mošta, bilo dodavanjem tiražnog likera, početkom 19. stoljeća pogodovala razvoju proizvodnje pjenušavih vina, zahvaljujući postojanju znatnog broja podruma izdubljenih u liskunovoj kredi i u kojima su se vina mogla čuvati i dozrijevati na niskoj i stalnoj temperaturi.

Pjenušava vina odlikuju se profinjenošću koja se ne očituje samo u mjehurićima, već i u aromama i strukturi koja se osjeća kušanjem.

Proizvodnja pjenušavih vina odvija se u istim okolnostima. Proizvođači su utvrdili da pakirana vina koja se čuvaju u podrumu mogu po završetku zime biti podvrgnuta novoj fermentaciji. Empirijsko razumijevanje te „druge spontane fermentacije” prvo je dovelo do proizvodnje biser vina, pri čemu se posebno koristi sorta Chenin B koja, kao kasna sorta, ima svojstva, svježinu i nježne arome zbog kojih je posebno pogodna za proizvodnju pjenušavih vina. Ta se svojstva razvijaju od početka 19. stoljeća, osobito pod utjecajem Jean-Baptistea Ackermana, koji je u proizvodnji pjenušavih vina ovladao „drugom fermentacijom u boci”.

Posebna pozornost posvećuje se berbi vina. Berba osigurava optimalnu zrelost i dobru ravnotežu između šećera i kiselosti, što je ključno za zajamčenu svježinu, dobru sekundarnu fermentaciju i potencijala za stajanje. Uz to, podzemni vinski podrumi, osobito u srcu područja „bijeli Anjou”, povoljan su čimbenik za proizvodnju tih vina koja zahtijeva prostrane prostorije za skladištenje i rukovanje u idealnim okolnostima u pogledu svjetlosti, vlažnosti zraka i temperature. Navedena stroga pravila i tehnološki postupak proizvodnje primjenjivali su se na crne sorte za ograničeniju proizvodnju ružičastih pjenušavih vina.

Zahvaljujući iskustvu stečenom tijekom više od jednog stoljeća, proizvođači pjenušavih vina imaju znanje i iskustvo čiji se savršeni rezultat pretače u njihove bačve. Dozrijevanje na talogu tijekom najmanje devet mjeseci pridonosi složenosti vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta

Odstupanje u pogledu proizvodnje na određenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i pripreme vina s kontroliranim oznakama izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”, proizvodnja, priprema i dozrijevanje mirnih vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou” te proizvodnja, priprema, dozrijevanje i pakiranje pjenušavih vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou”, čine područja sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo za područje bivše općine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo za područje bivše općine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Anetz), Vallet;

| — | departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autelles), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autelles), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Indikacija igre API-ja

Pravni okvir

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta

Odstupanje u pogledu proizvodnje na određenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina koja mogu nositi oznaku „gamay”, obuhvaća područje sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo za područje bivše općine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo za područje bivše općine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Anetz), Vallet;

| — | departman Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Bellevigne-les-Châteaux, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Meigné), Éfeet, Fontevraud-l’Abbaye, Dyuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autelles), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Bellevigne-les-Châteaux, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Meigné), Éfeet, Fontevraud-l’Abbaye, Dyuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autelles), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Three Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Three Moutiers.

Pakiranje

Pravni okvir

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

Pakiranje na ograničenom području

Opis uvjeta

Pjenušava vina proizvode se isključivo drugom fermentacijom u boci.

Vino se u bocama na vinskom talogu mora čuvati najmanje devet mjeseci.

Pjenušava vina se proizvode i stavljaju na tržište u bocama u kojima se odvijala druga fermentacija, osim vina koja se prodaju u bocama zapremine do 37,5 centilitara ili iznad 150 centilitara.

Označivanje

Pravni okvir

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

Sve dodatne informacije, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja visinom, širinom i debljinom ne smiju više nego dvostruko premašivati slova kojima se navodi kontrolirana oznaka izvornosti.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati zemljopisni naziv „Val de Loire” u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

Visina i širina slova kojima je ispisan naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” smije iznositi najviše dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Oznaka gamay

Pravni okvir

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

Izraz „gamay” dodaje se nakon naziva kontrolirane oznake izvornosti za vina koja ispunjavaju posebne uvjete koji se primjenjuju na taj izraz kako je utvrđeno u specifikaciji.

Izraz „gamay” mora biti naveden na etiketi nakon naziva kontrolirane oznake izvornosti slovima iste boje koja ni visinom ni širinom nisu veća od dvije trećine slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Oznaka „gamay” može se upotpuniti navodom „primeur” ili „nouveau” za vina koja ispunjavaju uvjete utvrđene specifikacijom za tu oznaku.

Na vinima s oznakom „primeur” ili „nouveau” mora se obvezno navesti godina berbe.

Mirna bijela vina

Pravni okvir

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

Mirna bijela vina moraju na komercijalnim ispravama, otpremnim dokumentima i etiketi obvezno nositi navode „demi-sec” (poluslatko), „moelleux” (srednje slatko) ili „doux” (slatko), što odgovara sadržaju fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) prisutnog u vinu, kako je utvrđeno propisima Zajednice. Navodi se na etiketama nalaze u istom vidnom polju kao i kontrolirana oznaka izvornosti.

Manja zemljopisna jedinica

Pravni okvir

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako je riječ o registriranoj lokaciji ili ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv manje zemljopisne cjeline smije iznositi najviše polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/47

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33

(2023/C 49/14)

Ova je obavijest objavljena u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Crémant de Loire”

PDO-FR-A0391-AM02

Datum obavijesti: 11.11.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

To ne utječe na opseg razgraničenog zemljopisnog područja.

Mijenja se točka 6. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razgraničeno područje čestice

Dodani su sastanci za odobrenje razgraničenja.

Tom je izmjenom dodan datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Definiranje područja čestice provodi se utvrđivanjem onih čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Razmak između trsova

Najmanji razmak između trsova smanjuje se s 1 m na 0,90 m.

Svrha je ove izmjene povećati gustoću sadnje vinove loze bez mijenjanja razmaka između redova.

Dodana je i posebna odredba za vinovu lozu na padinama većima od 10 %, za koje je dopušten najmanji razmak između trsova od 0,80 m.

Svrha je ovog dodatka uzeti u obzir poseban slučaj vinove loze posađene na izraženim obroncima, što uzrokuje poseban raspored tijekom sadnje (sadnja paralelna s obronkom umjesto okomito na njega).

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

4.   Rezidba

Pravila o veličini usklađena su na razini oznaka područja Anjou Saumur u Val de Loireu.

Cilj je tog usklađivanja poboljšati znanje gospodarskih subjekata i pojednostavniti nadzor. Ovom se izmjenom za vinogradare uvodi mogućnost prilagodbe u pogledu epizoda mraza koje sve češće nastupaju kasno.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost se mijenja upućivanjem na 2021. godinu umjesto na 2018. godinu i prilagodbom broja općina nakon spajanja određenih općina.

Mijenja se točka 8. jedinstvenog dokumenta.

6.   Označivanje

Pojašnjen je regulatorni okvir za neobvezne pojmove.

Mijenja se točka 9. jedinstvenog dokumenta.

7.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere čije je trajanje isteklo brišu se.

Dodana je prijelazna mjera za općine čije je razgraničenje čestica odobreno u studenome 2020.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

8.   Izmjena teksta

U specifikaciji su izvršene brojne prilagodbe teksta.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na nadzorno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Crémant de Loire

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

1.   Značajke

KRATAK OPIS

Riječ je o kvalitetnim pjenušavim ružičastim i bijelim vinima. Minimalna prirodna volumna alkoholna jakost tih vina iznosi 9 %. Osnovna vina koja nisu obogaćena imaju najveću stvarnu prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 12 % i najveći udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od 24 grama po litri. Osnovna vina koja su pojačana nakon fermentacije imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) do 5 grama po litri. Osnovna vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 11,6 %. Vina prije odvajanja kvasca imaju nadtlak ugljikova dioksida od najmanje 4 bara, izmjeren na temperaturi od 20 °C, a nakon odvajanja kvasaca ukupni udio sumporova dioksida iznosi 150 miligrama po litri ili manje. Ukupni sadržaj hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice. Vina nakon druge fermentacije, a prije dodavanja ekspedicionog likera, te pojačani mošt, imaju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. Ukupna kiselost i sadržaj hlapljivih kiselina utvrđeni su propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Opis

KRATAK OPIS

Vino „Crémant de Loire” pjenušavo je vino, uglavnom bijelo, a u manjem omjeru ružičasto. Pjena mu je pravilna i čine je nizovi sitnih, nježnih i postojanih mjehurića. Miris često podsjeća na arome bijelog cvijeća pomiješane s voćnim notama kao što su note breskve ili marelice. U nježnom i skladnom okusu izvrsno su usklađene svježina i slatkoća.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Gustoća sadnje – razmaci (1)

Postupak uzgoja

| (a) | Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Anjou”: — najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između brajdi ne smije biti veći od 2,50 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metra. Čestice vinograda s razmakom između trsova u istom redu manjim od 0,90 metara, ali ne manjim od 0,80 metara i s nagibom većim od 10 % imaju pravo na kontroliranu oznaku izvornosti. — čestice vinograda s gustoćom sadnje vinove loze do 4 000 trsova po hektaru, ali ne manje od 3 300 trsova po hektaru imaju pravo pri berbi na kontroliranu oznaku izvornosti pod uvjetom da se poštuju posebne odredbe o pravilima o uzgoju kroz sustav brajdi i visini lišća utvrđenima u specifikaciji. Razmak između redova na tim česticama vinograda ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 1 metra. |
| --- | --- |

(a)

Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Anjou”: — najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između brajdi ne smije biti veći od 2,50 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metra. Čestice vinograda s razmakom između trsova u istom redu manjim od 0,90 metara, ali ne manjim od 0,80 metara i s nagibom većim od 10 % imaju pravo na kontroliranu oznaku izvornosti. — čestice vinograda s gustoćom sadnje vinove loze do 4 000 trsova po hektaru, ali ne manje od 3 300 trsova po hektaru imaju pravo pri berbi na kontroliranu oznaku izvornosti pod uvjetom da se poštuju posebne odredbe o pravilima o uzgoju kroz sustav brajdi i visini lišća utvrđenima u specifikaciji. Razmak između redova na tim česticama vinograda ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 1 metra.

2.   Gustoća sadnje – razmak (2)

Postupak uzgoja

| (b) | Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Touraine”: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru. Razmak između brajdi ne smije biti veći od 2,10 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metra. |
| --- | --- |

(b)

Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Touraine”: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru. Razmak između brajdi ne smije biti veći od 2,10 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metra.

| (c) | Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Cheverny”: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru. Razmak između redova u tim vinogradima ne smije biti veći od 2,10 metara. Razmak između trsova u istom redu iznosi od 0,90 metara do 1,20 metara. |
| --- | --- |

(c)

Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Cheverny”: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru. Razmak između redova u tim vinogradima ne smije biti veći od 2,10 metara. Razmak između trsova u istom redu iznosi od 0,90 metara do 1,20 metara.

3.   Pravila o uzgoju kroz sustav brajdi

Postupak uzgoja

| — | Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Anjou”: visina lišća povezanog uz brajde iznosi najmanje 0,6 puta više od razmaka između redova, s tim da se visina lišća povezanog uz brajde mjeri od donjeg ruba lišća, koje se nalazi na najmanje 0,40 metara iznad tla, i gornjeg ruba orezanog lišća, koji se nalazi najmanje 0,20 metara iznad gornjeg reda brajde. Čestice vinograda na kojima je gustoća sadnje manja od 4 000 trsova po hektaru, ali iznosi 3 300 trsova po hektaru ili više, uz to odgovaraju sljedećim pravilima uzgoja kroz sustav brajdi: najmanja visina kolaca brajde iznad tla iznosi 1,90 metara; brajdu čine četiri razine žica; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla. |
| --- | --- |

—

Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Anjou”: visina lišća povezanog uz brajde iznosi najmanje 0,6 puta više od razmaka između redova, s tim da se visina lišća povezanog uz brajde mjeri od donjeg ruba lišća, koje se nalazi na najmanje 0,40 metara iznad tla, i gornjeg ruba orezanog lišća, koji se nalazi najmanje 0,20 metara iznad gornjeg reda brajde. Čestice vinograda na kojima je gustoća sadnje manja od 4 000 trsova po hektaru, ali iznosi 3 300 trsova po hektaru ili više, uz to odgovaraju sljedećim pravilima uzgoja kroz sustav brajdi: najmanja visina kolaca brajde iznad tla iznosi 1,90 metara; brajdu čine četiri razine žica; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

| — | Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Touraine” i „Cheverny”: visina lišća povezanog uz brajde iznosi najmanje 0,6 puta više od razmaka između redova, s tim da se visina lišća povezanog uz brajde mjeri od donjeg ruba lišća, koje se nalazi na najmanje 0,30 metara iznad tla, i gornjeg ruba orezanog lišća, koji se nalazi najmanje 0,20 metara iznad gornjeg reda brajde. |
| --- | --- |

—

Vinogradi smješteni unutar zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Touraine” i „Cheverny”: visina lišća povezanog uz brajde iznosi najmanje 0,6 puta više od razmaka između redova, s tim da se visina lišća povezanog uz brajde mjeri od donjeg ruba lišća, koje se nalazi na najmanje 0,30 metara iznad tla, i gornjeg ruba orezanog lišća, koji se nalazi najmanje 0,20 metara iznad gornjeg reda brajde.

4.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Trsovi se obrezuju metodom kratke rezidbe, duge rezidbe ili mješovite rezidbe.

Chenin B, grolleau N, grolleau gris G, orbois B i pineau d’Aunis N: Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu. Loza se može rezati s 4 dodatna pupa po trsu pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12.

Cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, chardonnay B i pinot noir N: Vinova loza obrezuje se s najviše 14 pupova po trsu. Loza se može rezati s 4 dodatna pupa po trsu pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 14.

5.   Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

6.   Berba

Postupak uzgoja

Vina se dobivaju od ručno ubranog grožđa. Zabranjena je upotreba stroja za berbu grožđa.

Grožđe se prevozi u posudama koje nisu nepropusne. Posude ne smiju biti veće od 1,20 × 1,20 metara sa strane, a visina grožđa smije biti do 0,40 metara. Vrijeme koje protekne od branja grožđa do prešanja ne smije biti dulje od 24 sata.

Poseban enološki postupak

| (a) | Bijela vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 11,6 %. Vina nakon druge fermentacije, a prije dodavanja ekspedicionog likera, te pojačani mošt, imaju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. |
| --- | --- |

(a)

Bijela vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 11,6 %. Vina nakon druge fermentacije, a prije dodavanja ekspedicionog likera, te pojačani mošt, imaju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

| (b) | Uz tu odredbu, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini općine te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu. |
| --- | --- |

(b)

Uz tu odredbu, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini općine te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

| (c) | Objekti za prešanje moraju odgovarati kriterijima za prijem ubranog grožđa, za preše i za način prešanja, za punjenje preša, frakcioniranje soka i higijenu, kako su utvrđeni u specifikaciji. |
| --- | --- |

(c)

Objekti za prešanje moraju odgovarati kriterijima za prijem ubranog grožđa, za preše i za način prešanja, za punjenje preša, frakcioniranje soka i higijenu, kako su utvrđeni u specifikaciji.

Grožđe se u preše stavlja cijelo. Za osnovna vina od 150 kilograma upotrijebljenog grožđa dobiva se najviše 100 litara mošta.

5.2.   
  Najveći prinos

80 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područja sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo za područje delegirane općine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegiranih općina Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- |

—

departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo za područje delegirane općine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegiranih općina Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ);

| — | departman Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (samo za područje delegirane općine Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (samo za područje delegirane općine Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | departman Loir-et-Cher: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Le Controis-en-Sologne, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher, Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (samo za područje delegiranih općina Chambon-sur-Cisse i Molineuf),Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (samo za područje delegirane općine Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Onzain), Vineuil; |
| --- | --- |

—

departman Loir-et-Cher: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Le Controis-en-Sologne, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher, Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (samo za područje delegiranih općina Chambon-sur-Cisse i Molineuf),Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (samo za područje delegirane općine Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Onzain), Vineuil;

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje bivše općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje bivše općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti koji predstavljaju zemljopisno područje dostupni su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

7.   Sorte vinove loze

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pineau d'Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d'Aunis N

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

(a)   Opis prirodnih čimbenika koji doprinose povezanosti

Zemljopisno područje prostire se na valovitoj visoravni koja geološki odgovara formacijama iz paleozoika na predgorju Armoričkog masiva, novijim formacijama iz doba mezozoika te u manjoj mjeri tercijara na jugozapadnom dijelu pariškog bazena. Zemljopisno područje proteže se uz rijeku Loire i njezine pritoke, rijeke Vienne, Indre i Cher, na približno 200 kilometara. Godine 2021. obuhvaća 246 općina, od kojih su neke poznate po svojim dvorcima.

Razgraničene čestice za branje grožđa nalaze se na tlu koje čine škriljevac ili glina i škriljevac na zapadnom dijelu te glinasto-vapnenačka tla (cenoman, turon, senon i eocen) na njezinu istočnom dijelu. Posebnost tih tla jest da sadrže umjerene zalihe vode i imaju dobru sposobnost isušivanja.

Od ključne je važnosti stadij turon. Iz tog razdoblja potječe sedra čije je iskorištavanje kroz brojne kamenolome omogućilo izgradnju dvoraca u dolini rijeke Loire i općenito arhitektonske baštine te regije, što je dovelo do nastanka brojnih udubina. Ti su kamenolomi postali podrumi s postojanom temperaturom i vlažnošću zraka, pogodni za uzgoj gljiva i skladištenje vina.

Klima je oceanska s određenim razlikama. Tako se na istočnom dijelu, koji se podudara s vinogradarskom regijom Sologne, osjeti utjecaj kontinentalnije klime s ukupnim godišnjim padalinama koje su blago iznad vrijednosti u ostatku zemljopisnog područja, a iznose od 550 do 650 milimetara. Na zapadu je snažniji utjecaj oceanske klime, s ujednačenijim temperaturama, blagim zimama i umjerenim ljetnim temperaturnim vrijednostima. Međutim, prema istoku temperature rastu. Općenito hidrografska mreža koju čine rijeka Loire i njezini pritoci ima ulogu regulatora topline.

(b)   Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Povijest uzgoja vinove loze relativno je stara, a povezana je s razvojem brojnih samostana i opatija koje su snažno ukorijenjene u regiji. Sveti Grgur iz Toursa u svojoj „Povijesti Francuske” u 6. stoljeću navodi rasprostranjeni uzgoj vinove loze u tom kraju i upotrebu „strašila” kojima su se iz vinograda tjerale ptice kada bi grožđe dozrelo. Do punog procvata vinograda došlo je u 17. i 18. stoljeću zahvaljujući trgovini koju su razvijali Nizozemci. Naime, oni su se, zahvaljujući velikoj floti, služili rijekom Loire za opskrbu ponajprije bijelim vinima u mjestima Ponts-de-Cé, Saumur i Vouvray i tako razvili tržište kvalitetnih „vina za more”.

Do proizvodnje pjenušavih vina došlo je početkom 19. stoljeća, a temeljila se na povijesnom otkriću mogućnosti da vina iz Saumura, proizvedena od sorte chenin B, razviju drugu fermentaciju. Ubrzo je, svjestan te posebnosti i začuđujuće sličnosti s vinima „Champagne”, Jean-Baptiste Ackerman od 1811. započeo proizvodnju pjenušavih vina prema tradicionalnoj metodi. Godine 1838. povjerenstvo zaduženo za ispitivanje proizvoda na industrijskoj izložbi u Angersu izjavilo je: „Riječ je o savršeno svijetlim i bistrim vinima; pjena im je bijela, živa i biserna... Dokazano je da se i kod nas mogu proizvoditi vina jednaka vinima u pokrajini Champagne.”.

U manje od pola stoljeća natjecateljski duh razvijen nakon tih prvih rezultata potaknuo je brojne poduzetnike da slijede ohrabrenja povjerenstva. Nastale su „velike kuće” za proizvodnju, „Veuve Amiot”, „Bouvet-Ladubay”, „Langlois-Château”, „Monmousseau”. Udubine nastale uslijed vađenja sedre pretvorile su se u povlaštena mjesta za proizvodnju pjenušavih vina. Čak su izdubljene galerije za potrebe skladištenja boca. Zahvaljujući rastu standarda života francuskih građana i razvoju željeznice, u razdoblju od 1845. do 1875. za proizvođače pjenušavih vina otvorili su se novi trgovinski obzori. Tako je 1874. u cijelu Europu poslano četiri milijuna boca, a u 19. stoljeću porastao je ugled pjenušavih vina iz regije Val de Loire.

Kontrolirana oznaka izvornosti „Crémant de Loire” priznata je odlukom od 17. listopada 1975. Proizvođači su tada već odavno bili dokazali utemeljenost poštovanja prema sirovinama u proizvodnji pjenušavih vina. Pravila proizvodnje utvrđena u toj odluci potvrđuju važnost ručnog branja grožđa, stavljanja cijelih grozdova u prešu, laganog prešanja i dugog čuvanja u vodoravnom položaju nakon druge fermentacije.

U 2009. godišnja proizvodnja iznosila je 13 milijuna boca.

2.   Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Vino „Crémant de Loire” pjenušavo je vino, uglavnom bijelo, a u manjem omjeru ružičasto. Pjena mu je pravilna i čine je nizovi sitnih, nježnih i postojanih mjehurića. Miris često podsjeća na arome bijelog cvijeća pomiješane s voćnim notama kao što su note breskve ili marelice. U nježnom i skladnom okusu izvrsno su usklađene svježina i slatkoća.

3.   Uzročna povezanost

Vinograd se razvio pod utjecajem hidrografske mreže rijeke Loire, na gotovo 200 kilometara. Mezoklimatske varijacije unutar zemljopisnog područja i raznoliki sastav tla omogućili su proizvođačima sadnju različitih sorti u skladu s njihovim obilježjima. Raznovrsnost vinogradarskih okolnosti predstavlja nezanemarive prednosti za mješavine koje nastaju pri proizvodnji vina.

Osobito zahvaljujući mogućnosti da vina dobivena od sorte chenin B razviju drugu fermentaciju proizvođači su, posebice iz regija Saumur i Vouvray, ovladali prirodnom drugom fermentacijom u boci. Osnaženi tim uspjehom i svjesni da njihov proizvod uživa ugled, razmišljali su i razvijali tehnike koje su omogućile postizanje savršene kvalitete. Postojanje udubina u sedri tada je bio čimbenik pogodan za razvoj proizvodnje tih vina za koju su potrebni veliki prostori s umjerenom temperaturom za skladištenje i rukovanje.

Svrha uvjeta proizvodnje povezanih s branjem, a osobito prijevozom grožđa, bila je da se poštuje njegova cjelovitost sve do faze prešanja i da se ograniči pojava oksidacije. Prešanje koje se odvija u brižljivo pripremljenom okruženju, uz pomoć prikladne opreme te u skladu s pravilima kojima je utvrđen točan omjer težine upotrijebljenog grožđa i količine dobivenog mošta, jamči kvalitetu i čistoću tako dobivenog soka. Zahvaljujući iskustvu stečenom tijekom više od jednog stoljeća, proizvođači pjenušavih vina imaju znanje i iskustvo čiji se savršeni rezultat pretače u njihove bačve. Dugotrajno dozrijevanje omogućuje vinu da razvije svoja aromatična svojstva, složenost i kvalitetu.

Jedan je vinar iz regije Anjou 1980. rekao: „Vino Crémant de Loire plod je suvremenih tehnika primijenjenih u službi tradicije”. Ugled tog pjenušavog vina, nezaobilaznog u regiji Val de Loire i namijenjenog nacionalnom i međunarodnom tržištu, ne prestaje rasti.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Dodatne informacije, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja visinom i širinom ne smiju više nego dvostruko premašivati slova kojima se navodi kontrolirana oznaka izvornosti.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati zemljopisni naziv „Val de Loire”. Slova kojima je ispisan taj zemljopisni naziv visinom i širinom ne smiju premašivati dvije trećine visine i širine slova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Kontrolirana oznaka izvornosti navedena je na čepu, na dijelu koji se nalazi u grlu boce.

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Slova kojima se navodi veća zemljopisna cjelina barem su dvostruko manja (širinom i visinom) od slova kojima se navodi kontrolirana oznaka izvornosti.

Pakiranje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vina se proizvode drugom fermentacijom u staklenim bocama.

Punjenje u staklene boce, u kojima dolazi do druge fermentacije, provodi se od 1. prosinca koji slijedi nakon berbe.

Vino se u bocama na vinskom talogu mora čuvati najmanje devet mjeseci.

Vina se proizvode i stavljaju na tržište u bocama u kojima se odvijala druga fermentacija, osim vina koja se prodaju u bocama zapremine do 37,5 centilitara ili iznad 150 centilitara.

Vina se stavljaju na tržište za potrošače nakon razdoblja sazrijevanja od najmanje 12 mjeseci od datuma flaširanja.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fbd01859-710c-4b01-bc35-12c58579e127

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/56

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 49/15)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Côtes du Jura”

PDO-FR-A0155-AM01

Datum obavijesti: 10. studenoga 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije riječi „osiguravaju se” zamjenjuju se riječima „odvijaju se”, dok se nakon riječi „Jura” dodaju riječi „na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.”.

Tom izmjenom teksta uvodi se upućivanje na zemljopisno područje iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 2021., koji objavljuje Insee, kao i pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

Kako bi se uzele u obzir nastale administrativne izmjene kako su pojašnjene u službenom zemljopisnom šifrarniku, ažurirani su popis općina koje čine zemljopisno područje i njihovi nazivi, pri čemu se nije izmijenio opseg zemljopisnog područja.

Mijenja se točka 6. jedinstvenog dokumenta.

U odjeljku IV. točki 1. dodaje se i rečenica kojom se obavješćuje da su na internetskoj stranici INAO-a stavljeni na raspolaganje kartografski dokumenti koji se odnose na zemljopisno područje.

2.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 3. specifikacije nakon riječi „sljedećih općina” dodaju se riječi „na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.”.

Ta izmjena teksta omogućuje upućivanje na područje u neposrednoj blizini iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 2021., koji objavljuje Insee.

Dodavanje tog upućivanja omogućuje pravnu sigurnost definicije područja u neposrednoj blizini.

Kako bi se uzele u obzir nastale administrativne izmjene, ažurirani su popis općina koje čine područje u neposrednoj blizini i njihovi nazivi, pri čemu se nije izmijenio opseg tog područja.

Izmijenjen je dio „Dodatni uvjeti” jedinstvenog dokumenta.

3.   Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. specifikacije sorte koje su važne za prilagodbu, odnosno aligoté B, chenin B, enfariné B, gringet B, marsanne B, roussane B, sacy B, béclan N, franc noir de Haute-Saône N i gamay N, dodaju se među sorte za proizvodnju sljedećih vina:

| — | za mirna bijela vina: aligoté B, chenin B, enfariné N, gringet B, marsanne B, roussane B i sacy B, |
| --- | --- |

—

za mirna bijela vina: aligoté B, chenin B, enfariné N, gringet B, marsanne B, roussane B i sacy B,

| — | za mirna crna i ružičasta vina: béclan N, enfariné N, franc noir de Haute-Saône N i gamay N, |
| --- | --- |

—

za mirna crna i ružičasta vina: béclan N, enfariné N, franc noir de Haute-Saône N i gamay N,

| — | za mirna vina za koja se smije upotrebljavati izraz „vin jaune” (žuto vino): enfariné N i gringet B. |
| --- | --- |

—

za mirna vina za koja se smije upotrebljavati izraz „vin jaune” (žuto vino): enfariné N i gringet B.

Nadležni nacionalni odbor Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu odlučio je odobriti mogućnost da se za oznake za koje se podnosi spis zahtjeva uvedu sorte koje su važne za prilagodbu klimatskim promjenama ili društvenim očekivanjima u pogledu upotrebe proizvoda za zaštitu usjeva.

Te sorte, koje djelomično potječu iz jurske regije, mogu biti prednost u kontekstu globalnog zagrijavanja. Neke su od njih kasne i omogućuju prilagodbu riziku od mraza, dok druge omogućuju unos kiseline i stoga razvoj uravnoteženijih vina. Te su sorte u najmanju ruku jednako otporne na bolesti kao i sorte koje su već odobrene za oznaku. Uvođenjem tih sorti ujedno se nastoje istaknuti posebnosti vina s oznakom.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

4.   Pravila o udjelu sorti na gospodarstvu

U poglavlju I. odjeljku V. točki 2. specifikacije dodaje se odredba kojom se pojašnjava da je udio sorti koje su važne za prilagodbu ograničen na 5 % sorti na gospodarstvu te se ocjenjuje na svim česticama na kojima se proizvodi vino sa zaštićenom oznakom izvornosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije mijenjaju se odredbe koje se odnose na rezidbu vinove loze kako bi se obuhvatile sorte koje su važne za prilagodbu.

Izmijenjen je dio „Posebni enološki postupci” jedinstvenog dokumenta.

6.   Opće stanje uzgoja vinove loze

Kako bi se ograničio učinak uzgoja vinove loze na okoliš, u poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (f) specifikacije pojašnjava se da je sintetička mineralna dušična gnojidba ograničena na 40 jedinica godišnje po hektaru.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Ostali postupci uzgoja

Kako bi se očuvala svojstva fizičkog i biološkog okruženja, u poglavlju I. odjeljku VI. točki 2. specifikacije pojašnjava se da se na česticama s nagibom većim od 15 % kontrola zasađene ili samonikle vegetacije osigurava mehaničkim ili fizičkim sredstvima na najmanje svakom drugom proredu. Ta odredba zamjenjuje ograničenje duljine redova na česticama s nagibom većim od 15 %.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

8.   Berba

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 1. podtočki (a) specifikacije briše se odredba o utvrđivanju datuma početka berbe. Ta se odredba briše jer se u specifikaciji navodi najmanji sadržaj šećera u grožđu pri berbi, što subjektima omogućuje berbu ovisno o obilježjima godine berbe i njihovu zemljopisnom položaju.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

9.   Prinos

U poglavlju I. odjeljku VIII. točki 2. podtočki (a) specifikacije najveći prinos za mirna bijela vina povećava se sa 72 na 78 hl/ha. Ta će izmjena vinogradarima omogućiti da iskoriste produktivne godine u kontekstu smanjenja prosječnog obujma proizvodnje.

Mijenja se dio „Najveći prinosi” jedinstvenog dokumenta.

10.   Mješavina sorti vinove loze

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. podtočki (a) pojašnjava se da sorte koje su važne za prilagodbu ne mogu ni zajedno ni zasebno činiti više od 10 % konačne mješavine vina.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

11.   Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju I. odjeljku IX. specifikacije briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Kako bi se omogućio rani prijevoz vina, osobito do trgovačkih subjekata, briše se datum od kojeg se vina mogu kretati između ovlaštenih skladišta.

U odjeljku IX. izmijenjen je naslov točke 5. brisanjem riječi „kretanju proizvodâ i”.

Briše se naslov odjeljka IX. točke 5. podtočke (a).

Te izmjene specifikacije ne utječu na jedinstveni dokument.

12.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. specifikacije brišu se riječi „ograničenje duljine redova”. Ta je izmjena u skladu s izmjenom točke 2. „Ostali postupci uzgoja” u poglavlju I. odjeljku VI. specifikacije.

Izmijenjen je dio „Povezanost sa zemljopisnim područjem” jedinstvenog dokumenta.

13.   Obveze podnošenja izjava

U poglavlju II. odjeljku I. točki 2. specifikacije mijenja se rok za podnošenje izjave o zahtjevu kako bi bio u skladu s rokom za podnošenje izjave o berbi.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

14.   Glavni elementi koje treba kontrolirati i metode procjene

U poglavlju III. odjeljku I. specifikacije tablica s glavnim elementima koje treba kontrolirati izmijenjena je kako bi se uzela u obzir nova pravila o sastavljanju.

Te izmjene specifikacije ne utječu na jedinstveni dokument.

15.   Upućivanja na nadzorno tijelo

U poglavlju III. odjeljku II. specifikacije ažurirana je adresa nadzornog tijela navedena u prvom odlomku.

Drugi odlomak u kojem je navedeno nadzorno tijelo briše se kako bi se postupilo u skladu s novim pravilima o sastavljanju tog dijela specifikacije.

Treći odlomak je izmijenjen, a četvrti se briše kako bi se postupilo u skladu s novim pravilima o sastavljanju.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Côtes du Jura

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 15. | Vino od prosušenog grožđa |
| --- | --- |

15.

Vino od prosušenog grožđa

4.   Opis vina

1.   Mirna bijela vina

KRATAK OPIS

Proizvodi se uglavnom suho bijelo vino, pretežno dobiveno od mješavina sorti chardonnay B i savagnin B. Paleta aroma najčešće se temelji na mineralnim notama i „notama kremena” te voćnim notama, s mnogo svježine. Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost bijelih vina je 10,5 %, a nakon pojačavanja njihova ukupna volumna alkoholna jakost ne premašuje 14 %. U fazi pakiranja i stavljanja na tržište za potrošače sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Mirna crna i ružičasta vina

KRATAK OPIS

Crna ili ružičasta vina aromatski su iznimno složena. Sorta poulsard N, od koje se ta vina proizvode, vinima daje tipičnu svijetlu rubin-crvenu boju i voćne arome. Boja vina dobivenog od sorte pinot noir N tamnija je, a aromatske note podsjećaju na bobičasto voće. Vina dobivena od sorte trousseau N imaju više tanina, često su jače boje i redovito popraćena životinjskim notama. Tijekom dozrijevanja crnih (ili ružičastih) vina arome često dobivaju note šumskog raslinja, humusa i gljiva. Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost crnih i ružičastih vina iznosi 10 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 13,5 %. U fazi pakiranja i stavljanja na tržište za potrošače udio jabučne kiseline u crnim vinima iznosi najviše 0,4 grama po litri. U fazi pakiranja i stavljanja na tržište za potrošače sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Vina s tradicionalnim izrazom „vin de paille” (slamnato vino)

KRATAK OPIS

Vino s tradicionalnim izrazom „vin de paille” slatko je vino koje razvija arome ušećerenog voća, koje podsjećaju na suhe šljive, ušećerenu naranču ili arome meda. Arome i okusi ne ovise samo o njihovu podrijetlu, nego i o sortama od kojih je proizvedeno te znanju i iskustvu svakog proizvođača ili upravitelja vinskog podruma. Najmanja stvarna volumna alkoholna jakost vina s tradicionalnim izrazom „vin de paille” iznosi 14 %, dok ukupna volumna alkoholna jakost iznosi najmanje 19 %. U fazi pakiranja i stavljanja na tržište za potrošače sadržaj hlapljivih kiselina u vinima s izrazom „vin de paille” iznosi manje od 25 miliekvivalenata po litri.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4.   Vina s izrazom „vin jaune”

KRATAK OPIS

Vino s izrazom „vin jaune” ponajprije se odlikuje izuzetnim i složenim okusom „goût de jaune”, kombinacijom aromatskih nota oraha, jabuke, ušećerenog voća i začina te lijepom zlatnosmeđom bojom. Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina s izrazom „vin jaune” iznosi 10,5 %. U fazi pakiranja i stavljanja na tržište za potrošače sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri.

Druga analitička svojstva u skladu su s pravilima utvrđenima propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

5.1.   Posebni enološki postupci

1.

Postupak uzgoja

– Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru, osim u vinogradima koji su zasađeni na terasama. Za vinograde koji nisu zasađeni na terasama i za terase koje imaju najmanje dva reda vinovih loza, jedan trs može biti zasađen na površini od najviše dva kvadratna metra. Ta se površina dobije množenjem razmaka trsova u redu s udaljenošću redova. Udaljenost između redova tih vinovih loza ne može biti veća od dva metra.

| — | Dopuštene su samo rezidba jednostruki ili dvostruki Guyot i kratka rezidba (oblik kordonca Royat). |
| --- | --- |

—

Dopuštene su samo rezidba jednostruki ili dvostruki Guyot i kratka rezidba (oblik kordonca Royat).

| — | Za sorte chardonnay B, poulsard N, savagnin B, trousseau N, aligoté B, chenin B, enfariné N, gringet B, marsanne B, roussane B, sacy B, béclan N, franc noir de Haute-Saône N i gamay N broj pupova iznosi najviše 20 po trsu i 120 000 pupova po hektaru. U uzgojnom obliku jednostruki ili dvostruki Guyot broj pupova iznosi najviše deset na kraku uz najviše dva prigojna reznika s dva pupa. |
| --- | --- |

—

Za sorte chardonnay B, poulsard N, savagnin B, trousseau N, aligoté B, chenin B, enfariné N, gringet B, marsanne B, roussane B, sacy B, béclan N, franc noir de Haute-Saône N i gamay N broj pupova iznosi najviše 20 po trsu i 120 000 pupova po hektaru. U uzgojnom obliku jednostruki ili dvostruki Guyot broj pupova iznosi najviše deset na kraku uz najviše dva prigojna reznika s dva pupa.

| — | Za sortu pinot noir N broj pupova iznosi najviše 80 000 po hektaru. U uzgojnom obliku jednostruki ili dvostruki Guyot broj pupova na kraku iznosi najviše osam uz najviše dva prigojna reznika s dva pupa. |
| --- | --- |

—

Za sortu pinot noir N broj pupova iznosi najviše 80 000 po hektaru. U uzgojnom obliku jednostruki ili dvostruki Guyot broj pupova na kraku iznosi najviše osam uz najviše dva prigojna reznika s dva pupa.

| — | Vina za koja se smije upotrebljavati tradicionalni izraz „vin de paille” proizvode se od grožđa koje se bere ručno u više navrata. |
| --- | --- |

—

Vina za koja se smije upotrebljavati tradicionalni izraz „vin de paille” proizvode se od grožđa koje se bere ručno u više navrata.

2.

Poseban enološki postupak

Ukupna prirodna volumna alkoholna jakost crnih i ružičastih vina nakon pojačavanja iznosi najviše 13,5 %, a bijelih 14 %.

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. Upotreba komadića drva zabranjena je za sva vina. Za crna su vina dopuštene tehnike pojačavanja oduzimanjem vode u moštu. Stopa djelomičnog koncentriranja utvrđena je na najviše 10 %. Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

1.   Mirna bijela vina

78 hektolitara po hektaru

2.   Mirna crna i ružičasta vina

66 hektolitara po hektaru

3.   Vina s izrazom „vin de paille”

20 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina departmana Jura, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (samo za dio koji odgovara području bivše općine Saint-Laurent-la-Roche), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal (samo za dio koji odgovara području bivše općine Trenal), Les Trois-Châteaux, Vadans, Val-Sonnette (samo za dio koji odgovara područjima bivših općina Grusse, Vercia i Vincelles), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama INAO-a.

7.   Sorte vinove loze

Chardonnay B

Pinot noir N

Poulsard N – Ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8.   Opis povezanosti

8.1.   Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje oznake „Côtes du Jura” dio je prirodne regije Revermont koja je ograničena:

| — | prvom vapnenačkom visoravni Jurskog gorja na istoku, na prosječnoj nadmorskoj visini od 550 metara, |
| --- | --- |

—

prvom vapnenačkom visoravni Jurskog gorja na istoku, na prosječnoj nadmorskoj visini od 550 metara,

| — | ravnicom na zapadu, koja čini istočni rub rasjedne doline Bresse.
  Vinogradi se protežu u neprekinutom pojasu duljine 80 kilometara i širine od 2 do 5 kilometara na nadmorskoj visini od 300 do 450 metara i uglavnom su orijentirani na zapad.
  Smješteni su na složenom planinskom lancu koji se proteže od sjevera prema jugu u podnožju glavnog reljefa te se uzdiže od 50 do 100 metara iznad udolina koje se pružaju u istom smjeru. Taj je položaj izravno povezan s potiskivanjem Jurskog gorja na rasjednu dolinu Bresse tijekom uzdizanja Alpa: |
| --- | --- |

—

ravnicom na zapadu, koja čini istočni rub rasjedne doline Bresse.

Vinogradi se protežu u neprekinutom pojasu duljine 80 kilometara i širine od 2 do 5 kilometara na nadmorskoj visini od 300 do 450 metara i uglavnom su orijentirani na zapad.

Smješteni su na složenom planinskom lancu koji se proteže od sjevera prema jugu u podnožju glavnog reljefa te se uzdiže od 50 do 100 metara iznad udolina koje se pružaju u istom smjeru. Taj je položaj izravno povezan s potiskivanjem Jurskog gorja na rasjednu dolinu Bresse tijekom uzdizanja Alpa:

| — | pravocrtni glavni reljef odgovara rubu prve jurske visoravni koja je s geološkog aspekta sastavljena od tvrde vapnenačke podloge iz razdoblja srednje jure u kojoj prevladava gusti sloj lapora i gline iz razdoblja trijasa i lijasa; |
| --- | --- |

—

pravocrtni glavni reljef odgovara rubu prve jurske visoravni koja je s geološkog aspekta sastavljena od tvrde vapnenačke podloge iz razdoblja srednje jure u kojoj prevladava gusti sloj lapora i gline iz razdoblja trijasa i lijasa;

| — | brežuljke čine dijelovi koji su se odvojili od visoravni (ljuske) te su naneseni naprijed na reversne rasjede. Općenito se dalje protežu u smjeru sjever-jug (2 do 3 kilometra), nego u smjeru istok-zapad (0,5 do 1 kilometra). Zbog velike otpornosti na eroziju te su vapnenaste ljuske ostale u reljefu krajolika tog zemljopisnog područja. Suprotno tomu, udoline imaju laporski podzemni sloj. Čine gust niz laporske mase čija debljina izvorno iznosi najmanje 200 metara, koja se tijekom potiskivanja u slojevima nanosila i prenosila na rasjednu dolinu Bresse.
  Većina čestica određenih za berbu grožđa nalazi se na padini i u podnožju pošumljenog grebena visoravni ili na najviše izloženim padinama brežuljaka u podnožju planinskog lanca.
  Vapnenac je sveprisutan. Ta propusna i topiva stijena izuzetno pogoduje vinovoj lozi, a osobito jurskim sortama. Na obroncima vapnenačke visoravni tlo je vrlo složenog sastava te se u njemu miješaju lapor, glina i vapnenački nanosi.
  Zemljopisno područje ima svježu oceansku klimu s obilnim padalina koju obilježavaju kontinentalni utjecaji: velik godišnji raspon temperatura, prosječna temperatura oko 10,5 °C te toplo i vlažno ljeto. Prosječne godišnje padaline iznose više od 1 000 milimetara i dobro su raspoređene tijekom godine. Međutim, jeseni su razmjerno suhe i vjetrovite. |
| --- | --- |

—

brežuljke čine dijelovi koji su se odvojili od visoravni (ljuske) te su naneseni naprijed na reversne rasjede. Općenito se dalje protežu u smjeru sjever-jug (2 do 3 kilometra), nego u smjeru istok-zapad (0,5 do 1 kilometra). Zbog velike otpornosti na eroziju te su vapnenaste ljuske ostale u reljefu krajolika tog zemljopisnog područja. Suprotno tomu, udoline imaju laporski podzemni sloj. Čine gust niz laporske mase čija debljina izvorno iznosi najmanje 200 metara, koja se tijekom potiskivanja u slojevima nanosila i prenosila na rasjednu dolinu Bresse.

Većina čestica određenih za berbu grožđa nalazi se na padini i u podnožju pošumljenog grebena visoravni ili na najviše izloženim padinama brežuljaka u podnožju planinskog lanca.

Vapnenac je sveprisutan. Ta propusna i topiva stijena izuzetno pogoduje vinovoj lozi, a osobito jurskim sortama. Na obroncima vapnenačke visoravni tlo je vrlo složenog sastava te se u njemu miješaju lapor, glina i vapnenački nanosi.

Zemljopisno područje ima svježu oceansku klimu s obilnim padalina koju obilježavaju kontinentalni utjecaji: velik godišnji raspon temperatura, prosječna temperatura oko 10,5 °C te toplo i vlažno ljeto. Prosječne godišnje padaline iznose više od 1 000 milimetara i dobro su raspoređene tijekom godine. Međutim, jeseni su razmjerno suhe i vjetrovite.

8.2.   Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinogradi u departmanu Jura postoje još od rimskog doba, a od 1000. godine o njima postoje brojna svjedočanstva. U 1. stoljeću poslije Krista Plinije Mlađi u jednom tekstu piše o slavnim vinima s područja Séquanie, kako se nekad zvala ta regija. Jean de Chalon 1272. uspostavlja pravilnik o načinu uzgoja vinove loze na jurskom području kako bi sačuvao kvalitetu vina.

Krajem 19. stoljeća cijelim se departmanom prostire 20 000 hektara vinove loze. Nakon što ih je krajem 19. stoljeća poharala filoksera, a potom ratovi i gospodarske krize 20. stoljeća, jurski su vinogradi obnovljeni zahvaljujući volji i odlučnosti proizvođačâ.

Sorte koje se uzgajaju u departmanu Jura sade se već nekoliko stoljeća. Tri su autohtone jurske sorte vinove loze: sorta poulsard N, za koju postoji pisani trag na jurskom području iz 1620., sorta trousseau N o kojoj nedvojbeno postoji trag na jurskom području iz 1732. i sorta savagnin B čija je prisutnost potvrđena 1717. Dvije sorte potječu iz susjednog burgundijskog vinograda: sorta chardonnay B, koja je na jurskom području prisutna od 1717., i sorta pinot noir N, o kojoj najstariji pisani zapis potječe iz 1385. pod nazivom savagnin noir.

Običaj je da bijela vina dozrijevaju razmjerno dugo kako bi postigla svoj posebni aromatični karakter.

Proizvodnja vina s izrazom „vin jaune” posebnost je jurske regije čije je podrijetlo nejasno. Proizvođači iz jurske regije ograničili su je strogim pravilima: odabirom sorte savagnin B, očuvanjem prirodnog razvoja endogenih mikrobnih sojeva zbog kojih nastaje „pokrov”, dozrijevanje bez nadopune itd. Grožđe se bere kad je optimalno zrelo, a zatim prerađuje u suho bijelo vino. To vino zatim bez nadopune dozrijeva najmanje šest godina u hrastovoj bačvi. Tijekom tog dugog razdoblja dozrijevanja na površini vina prirodno nastaje pokrov od kvasca. On tijekom dozrijevanja osigurava kontroliranu oksidaciju. „Vin jaune” u konačnici se pakira u jedinstvenu bocu od 62 centilitra koja se naziva „Clavelin”.

Proizvodnja vina s izrazom „vin de paille” također je posebnost jurske regije. Kako bi se dobila velika koncentracija šećera u prilično vlažnoj i hladnoj klimi, tijekom najmanje šest tjedana primjenjuje se prosušivanje odabranih grozdova odvojeno od loze. Grozdovi se vješaju na željezne žice ili se polažu na male sanduke s otvorima ili rešetke, a čuvaju se u suhim i prozračenim objektima koji se ne griju. Sporo prešanje s vrlo niskim prinosom soka zatim daje mošt koji je vrlo bogat šećerom i polako fermentira.

Godišnja proizvodnja vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Côtes du Jura” iznosila je 2009., na 526 hektara, otprilike 12 800 hektolitara bijelog vina, 6 250 hektolitara crnog ili ružičastog vina, 600 hektolitara vina s izrazom „vin jaune” i 450 hektolitara vina s izrazom „vin de paille”.

8.3.   Uzročno-posljedične veze

Posebnosti vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Côtes du Jura” osobito su povezana s razgraničenim česticama koje imaju (glinovito-vapnenačka) laporasta tla prekrivena vapnenačkim nanosima, ali i s nagibom vinograda i njihovom izloženosti suncu. Vinova loza u dubinskim slojevima pronalazi kontinuiranu svježinu, a gusti nanosi šljunka na površini olakšavaju zagrijavanje tla i odvodnju. Spoj tih pedoloških i topografskih čimbenika omogućuje zemljopisnom području optimalne uvjete za proizvodnju bijelih aromatskih vina, koja se odlikuju voćnošću i mineralnošću te svježinom koja je jamstvo dobrog potencijala za dozrijevanje.

Vinogradar osigurava optimalan način uzgoja biljke te kontrolu bujnosti i potencijala proizvodnje zahvaljujući praksama kontroliranih prinosa. Usvaja prakse koje pridonose očuvanju tla (travnati pojasevi...) kako bi uklonio uobičajene rizike od erozije koji prijete vinogradima zasađenima na strmim padinama i tlu prekrivenom nanosima.

Vinogradarske čestice okrenute su prema jugu, jugozapadu ili zapadu, što osigurava veliku osunčanost i zaštitu od hladnih vjetrova s istoka i sjevera.

Velik temperaturni raspon od zime do ljeta pridonosi razvoju „pokrova” od kvasca koji omogućuje proizvodnju vina „vin jaune”. Tradicija vrlo dugog dozrijevanja bez nadopune koje se navodi u specifikaciji pridonosi posebnostima vina „vin jaune”. Tijekom dozrijevanja arome se koncentriraju i postaju složenije.

Sušna vjetrovita jesen pogoduje prosušivanju grožđa namijenjenog proizvodnji vina „vin de paille”. Minimalno razdoblje dozrijevanja do 15. studenoga treće godine nakon godine berbe, od čega najmanje 18 mjeseci u drvenim bačvama, pogoduje razvoju složenih aroma i dozrijevanju vina.

Lapor u departmanu Jura prirodno je okruženje za sortu vinove loze chardonnay B koje pogoduje njezinim jedinstvenim svojstvima različitim od onih iz susjednih vinograda.

Sorte trousseau N i savagnin B sade se na manjim površinama od drugih sorti jer su im potrebni strogi edafski uvjeti. Za prvonavedenu sortu potrebna su vrlo topla šljunčana tla, dok su za drugonavedenu potrebna tla s puno kamenja na površini, ali i puno svježine u dubinskim slojevima.

Proizvođači su na temelju dugoročnog promatranja reakcija vinove loze u svim pedoklimatskim uvjetima znali zasaditi sorte na zemljištima koja im pogoduju.

Tradicija dugog dozrijevanja, često bez nadopune, pridonosi posebnostima bijelih vina.

„Društvo vinogradara Jura” osnovano 1907. jedan je od prvih priznatih sindikata vinogradara. Znatno je pridonijelo uvođenju kontroliranih oznaka izvornosti i uspostavi Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu. Kontrolirana oznaka izvornosti „Côtes du Jura” priznata je 1937., što dokazuje njezin ugled.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, obuhvaća sljedeće općine, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Doubs: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val, |
| --- | --- |

—

departman Doubs: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val,

| — | departman Jura: Abergement-lès-Thésy, Aresches, Augerans, Augisey, Bans, Barretaine, Belmont, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Briod, Cernans, Chamblay, Chamole, Champrougier, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Cosges, Courbette, Courlans, Courlaoux, Desnes, Les Deux-Fays, Dournon, Ecleux, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Geraise, Germigney, Geruge, Graye-et-Charnay, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Larnaud, Lemuy, Loisia, Lombard, La Loye, La Marre, Molain, Montbarrey, Montmarlon, Mont-sous-Vaudrey, Nance, Neuvilley, Nogna, Ounans, Oussières, Picarreau, Plasne, Poids-de-Fiole, Pont-d’Héry, Pont du Navoy, Publy, Recanoz, Relans, Repots, Rosay, Rye, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Saizenay, Santans, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Trenal (samo za dio koji odgovara području bivše općine Mallerey), Val-d’Epy (samo za dio koji odgovara područjima bivših općina Nantey, Val d’Epy i Senaud), Val-Sonnette (samo za dio koji odgovara području bivše općine Bonnaud), Vaudrey, Verges, Véria, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville. |
| --- | --- |

—

departman Jura: Abergement-lès-Thésy, Aresches, Augerans, Augisey, Bans, Barretaine, Belmont, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Briod, Cernans, Chamblay, Chamole, Champrougier, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Cosges, Courbette, Courlans, Courlaoux, Desnes, Les Deux-Fays, Dournon, Ecleux, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Geraise, Germigney, Geruge, Graye-et-Charnay, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Larnaud, Lemuy, Loisia, Lombard, La Loye, La Marre, Molain, Montbarrey, Montmarlon, Mont-sous-Vaudrey, Nance, Neuvilley, Nogna, Ounans, Oussières, Picarreau, Plasne, Poids-de-Fiole, Pont-d’Héry, Pont du Navoy, Publy, Recanoz, Relans, Repots, Rosay, Rye, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Saizenay, Santans, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Trenal (samo za dio koji odgovara području bivše općine Mallerey), Val-d’Epy (samo za dio koji odgovara područjima bivših općina Nantey, Val d’Epy i Senaud), Val-Sonnette (samo za dio koji odgovara području bivše općine Bonnaud), Vaudrey, Verges, Véria, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti „Côtes-du-Jura” može se nadopuniti tradicionalnim izrazom „vin de paille”.

Naziv kontrolirane oznake izvornosti „Côtes-du-Jura” može se nadopuniti tradicionalnim izrazom „vin jaune”.

Na vinima koja se na tržište stavljaju s tradicionalnim izrazom „vin de paille” mora biti navedena godina berbe.

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Slova u nazivu registrirane lokacije moraju visinom i širinom biti barem upola manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Pakiranje

Pravni okvir:

Zakonodavstvo Unije

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Takozvana boca „Clavelin” ili „boca za vin jaune”, čiji obujam iznosi otprilike 62 centilitra, upotrebljava se isključivo za pakiranje vina s oznakom izvornosti koja nose tradicionalni izraz „vin jaune”.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40d171ab-4187-40be-86f4-fcc155a4eca8

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 9.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 49/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 49/67

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 49/16)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco”

EU br.: PDO-ES-2309 – 11.5.2017.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda

ZOI „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco” piće je koje se dobiva alkoholnom i malolaktičnom fermentacijom soka od jabuke. U proizvodnji tog nefiltriranog i prirodno gaziranog pića ne dodaju se šećeri ni voda.

Organoleptička svojstva:

Sljedeća posebna svojstva uočena su u Poljoprivredno-ekološkom laboratoriju Fraisoro (Pokrajinsko vijeće Gipuzkoa) i opisana u izvješću o organoleptičkim razlikama između ZOI-ja „Sidra Natural Vasca” i drugih jabukovača:

| — | Boju jabukovače, u rasponu od slamnatožute do boje starog zlata, određuju sorte jabuka od kojih se proizvodi. |
| --- | --- |

—

Boju jabukovače, u rasponu od slamnatožute do boje starog zlata, određuju sorte jabuka od kojih se proizvodi.

| — | Zamućenog je izgleda s vrlo malim mjehurićima ugljikova dioksida izmiješanog s tekućinom. Budući da se ostale jabukovače filtriraju, obično su prozirne. Filtriranjem se uklanjanju i mnogi mikroorganizmi te znatan udio prirodno prisutnog CO2. |
| --- | --- |

—

Zamućenog je izgleda s vrlo malim mjehurićima ugljikova dioksida izmiješanog s tekućinom. Budući da se ostale jabukovače filtriraju, obično su prozirne. Filtriranjem se uklanjanju i mnogi mikroorganizmi te znatan udio prirodno prisutnog CO2.

| — | Osjete se arome hlapljivih tvari koje potječu od sorti jabuka upotrijebljenih u postupku proizvodnje. Ako se jabuke beru kad su optimalno zrele, prisutne su arome zelenog voća. Ako se beru nakon te faze, prisutne su slatke arome različitog intenziteta ili arome koje podsjećaju na kuhane jabuke. Ovisno o vrsti fermentacije, zrelosti ili upotrijebljenom kvascu, mogu biti prisutne i druge vrste aroma kao što su cvjetne, voćne ili pikantne različitog intenziteta, posebnosti i složenosti. Prepoznatljiv aspekt čine arome i okusi koji potječu od hlapljivih kiselina (octena kiselina). |
| --- | --- |

—

Osjete se arome hlapljivih tvari koje potječu od sorti jabuka upotrijebljenih u postupku proizvodnje. Ako se jabuke beru kad su optimalno zrele, prisutne su arome zelenog voća. Ako se beru nakon te faze, prisutne su slatke arome različitog intenziteta ili arome koje podsjećaju na kuhane jabuke. Ovisno o vrsti fermentacije, zrelosti ili upotrijebljenom kvascu, mogu biti prisutne i druge vrste aroma kao što su cvjetne, voćne ili pikantne različitog intenziteta, posebnosti i složenosti. Prepoznatljiv aspekt čine arome i okusi koji potječu od hlapljivih kiselina (octena kiselina).

| — | U ustima se mogu osjetiti arome hlapljivih tvari u jabukovači te uravnoteženost slatkih, kiselih, pikantnih i gorkih okusa. |
| --- | --- |

—

U ustima se mogu osjetiti arome hlapljivih tvari u jabukovači te uravnoteženost slatkih, kiselih, pikantnih i gorkih okusa.

| — | Uravnoteženost slatkoće, kiselosti, gorčine i trpkosti (suhoće) te zaokruženost jabukovače procjenjuju se zajedno. |
| --- | --- |

—

Uravnoteženost slatkoće, kiselosti, gorčine i trpkosti (suhoće) te zaokruženost jabukovače procjenjuju se zajedno.

Fizikalna i kemijska svojstva:

hlapljive kiseline (izražene kao octena kiselina): < 2,2 g/l; alkoholna jakost (v/v): > 5 %; ukupni sumporov dioksid: < 100 mg/l; ukupni suhi ekstrakt: > 14 g/l ukupno glukoza i fruktoza ≤ 0,2 g/l. Posljednja je vrijednost specifična za ZOI „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco” jer se većina glukoze i fruktoze pretvara u alkohol.

3.3.   Sirovine

Sve sorte jabuka koje su odobrene za proizvodnju ZOI-ja „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco” dobivaju se na razgraničenom zemljopisnom području i smatraju se autohtonim sortama, tj. lokalnim sortama prilagođenima klimi i tlu tog zemljopisnog područja. Proveden je niz studija kako bi se utvrdili podrijetlo i svojstva sorti jabuka za jabukovaču u Baskiji, uključujući genetska testiranja DNK sorti (Toki Pommes. Projekt Euroregije Euskadi-Nouvelle Aquitane-Navarre i sveučilišta Universidad Pública de Navarra – UPNA) s uvjerljivim rezultatima.

Od 106 autohtonih sorti jabuka, utvrđeno je da njih 76 (koje predstavljaju 85 % čitavog područja uzgoja) ima jedinstven DNK. U postupku analize su sorte označene zvjezdicom (*).

Sve su te sorte jabuka prilično homogene i mogu se razvrstati kao kisele, gorke i gorko-kisele različitog intenziteta. Jabukovača je posebna i prepoznatljiva zahvaljujući tome što se jabuke beru u odgovarajuće vrijeme i miješaju u željenim omjerima.

Slijede 24 najčešće sorte.

| 1. | Azpeiti Sagarra |
| --- | --- |

1.

Azpeiti Sagarra

| 7. | Ibarra* |
| --- | --- |

7.

Ibarra*

| 13. | Mokote |
| --- | --- |

13.

Mokote

| 19. | Udare Marroi |
| --- | --- |

19.

Udare Marroi

| 2. | Bostkantoi |
| --- | --- |

2.

Bostkantoi

| 8. | Limoi |
| --- | --- |

8.

Limoi

| 14. | Mozoloa |
| --- | --- |

14.

Mozoloa

| 20. | Urdin |
| --- | --- |

20.

Urdin

| 3. | Errezila* |
| --- | --- |

3.

Errezila*

| 9. | Manttoni |
| --- | --- |

9.

Manttoni

| 15. | Patzuloa |
| --- | --- |

15.

Patzuloa

| 21. | Urtebete |
| --- | --- |

21.

Urtebete

| 4. | Gezamina |
| --- | --- |

4.

Gezamina

| 10. | Merabi |
| --- | --- |

10.

Merabi

| 16. | Saltxipi |
| --- | --- |

16.

Saltxipi

| 22. | Urtebi Haundi |
| --- | --- |

22.

Urtebi Haundi

| 5. | Goikoetxe |
| --- | --- |

5.

Goikoetxe

| 11. | Mikatza |
| --- | --- |

11.

Mikatza

| 17. | Txalaka |
| --- | --- |

17.

Txalaka

| 23. | Urtebi Txiki |
| --- | --- |

23.

Urtebi Txiki

| 6. | Haritza |
| --- | --- |

6.

Haritza

| 12. | Moko |
| --- | --- |

12.

Moko

| 18. | Txori Sagarra |
| --- | --- |

18.

Txori Sagarra

| 24. | Verde Agria |
| --- | --- |

24.

Verde Agria

Slijede preostale 82 sorte:

| 1. | Aia Sagarra |
| --- | --- |

1.

Aia Sagarra

| 22. | Dominixe |
| --- | --- |

22.

Dominixe

| 43. | Moliua* |
| --- | --- |

43.

Moliua*

| 64. | Txistu |
| --- | --- |

64.

Txistu

| 2. | Altza |
| --- | --- |

2.

Altza

| 23. | Enpan |
| --- | --- |

23.

Enpan

| 44. | Musugorri* |
| --- | --- |

44.

Musugorri*

| 65. | Txori Haundia* |
| --- | --- |

65.

Txori Haundia*

| 3. | Ama Birjina |
| --- | --- |

3.

Ama Birjina

| 24. | Errege |
| --- | --- |

24.

Errege

| 45. | Muxu zabala |
| --- | --- |

45.

Muxu zabala

| 66. | Txori Sagarra |
| --- | --- |

66.

Txori Sagarra

| 4. | Ami Sagarra* |
| --- | --- |

4.

Ami Sagarra*

| 25. | Geza Zuri |
| --- | --- |

25.

Geza Zuri

| 46. | Odixa |
| --- | --- |

46.

Odixa

| 67. | Txotixe |
| --- | --- |

67.

Txotixe

| 5. | Añarregi |
| --- | --- |

5.

Añarregi

| 26. | Gaza Gorri |
| --- | --- |

26.

Gaza Gorri

| 47. | Orkola* |
| --- | --- |

47.

Orkola*

| 68. | Txurten Luze |
| --- | --- |

68.

Txurten Luze

| 6. | Andoain |
| --- | --- |

6.

Andoain

| 27. | Gazi Zuri |
| --- | --- |

27.

Gazi Zuri

| 48. | Horri Zarratue |
| --- | --- |

48.

Horri Zarratue

| 69. | Udare |
| --- | --- |

69.

Udare

| 7. | Añarre* |
| --- | --- |

7.

Añarre*

| 28. | Gazia |
| --- | --- |

28.

Gazia

| 49. | Oru Sagarra* |
| --- | --- |

49.

Oru Sagarra*

| 70. | Udare Txuria |
| --- | --- |

70.

Udare Txuria

| 8. | Aranguren* |
| --- | --- |

8.

Aranguren*

| 29. | Gaziloka |
| --- | --- |

29.

Gaziloka

| 50. | Ostro Beltza |
| --- | --- |

50.

Ostro Beltza

| 71. | Ugarte |
| --- | --- |

71.

Ugarte

| 9. | Arantzate |
| --- | --- |

9.

Arantzate

| 30. | Gezamina beltza* |
| --- | --- |

30.

Gezamina beltza*

| 51. | Palazio |
| --- | --- |

51.

Palazio

| 72. | Urdan Iturri |
| --- | --- |

72.

Urdan Iturri

| 10. | Areso* |
| --- | --- |

10.

Areso*

| 31. | Goozti* |
| --- | --- |

31.

Goozti*

| 52. | Palancaya |
| --- | --- |

52.

Palancaya

| 73. | Urkola* |
| --- | --- |

73.

Urkola*

| 11. | Arimasagasti |
| --- | --- |

11.

Arimasagasti

| 32. | Gorri Txikia |
| --- | --- |

32.

Gorri Txikia

| 53. | Patzulo Gorria |
| --- | --- |

53.

Patzulo Gorria

| 74. | Zubieta* |
| --- | --- |

74.

Zubieta*

| 12. | Astarbe |
| --- | --- |

12.

Astarbe

| 33. | Greñas* |
| --- | --- |

33.

Greñas*

| 54. | Perran |
| --- | --- |

54.

Perran

| 75. | Zuri Txikixe |
| --- | --- |

75.

Zuri Txikixe

| 13. | Azpuru Garratza |
| --- | --- |

13.

Azpuru Garratza

| 34. | Illunbe* |
| --- | --- |

34.

Illunbe*

| 55. | Piku Sagarra |
| --- | --- |

55.

Piku Sagarra

| 76. | Pelestrina* |
| --- | --- |

76.

Pelestrina*

| 14. | Azpuru Sagarra |
| --- | --- |

14.

Azpuru Sagarra

| 35. | Itxausti* |
| --- | --- |

35.

Itxausti*

| 56. | Potrokilo |
| --- | --- |

56.

Potrokilo

| 77. | Kanpandoja* |
| --- | --- |

77.

Kanpandoja*

| 15. | Berandu Erreineta |
| --- | --- |

15.

Berandu Erreineta

| 36. | Manzana de Quesillo* |
| --- | --- |

36.

Manzana de Quesillo*

| 57. | Sagar Beltza |
| --- | --- |

57.

Sagar Beltza

| 78. | Telleri |
| --- | --- |

78.

Telleri

| 16. | Berrondo |
| --- | --- |

16.

Berrondo

| 37. | Martiku |
| --- | --- |

37.

Martiku

| 58. | Sagar Gorria |
| --- | --- |

58.

Sagar Gorria

| 79. | Bizi* |
| --- | --- |

79.

Bizi*

| 17. | Billafrankie |
| --- | --- |

17.

Billafrankie

| 38. | Maximela |
| --- | --- |

38.

Maximela

| 59. | Sagar Txuria* |
| --- | --- |

59.

Sagar Txuria*

| 80. | Zuzen* |
| --- | --- |

80.

Zuzen*

| 18. | Bizkai Sagarra |
| --- | --- |

18.

Bizkai Sagarra

| 39. | Mendiola* |
| --- | --- |

39.

Mendiola*

| 60. | Saluetia* |
| --- | --- |

60.

Saluetia*

| 81. | Legor* |
| --- | --- |

81.

Legor*

| 19. | Burgo |
| --- | --- |

19.

Burgo

| 40. | Merkalina |
| --- | --- |

40.

Merkalina

| 61. | Santa Ana |
| --- | --- |

61.

Santa Ana

| 82. | San Francisco* |
| --- | --- |

82.

San Francisco*

| 20. | Burdin |
| --- | --- |

20.

Burdin

| 41. | Mila Sagarra |
| --- | --- |

41.

Mila Sagarra

| 62. | Sulei* |
| --- | --- |

62.

Sulei*

| 21. | Buztin |
| --- | --- |

21.

Buztin

| 42. | Mocetas* |
| --- | --- |

42.

Mocetas*

| 63. | Txarbia |
| --- | --- |

63.

Txarbia

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

| — | Proizvodnja jabuka odobrenih autohtonih sorti. |
| --- | --- |

—

Proizvodnja jabuka odobrenih autohtonih sorti.

| — | Berba i dostava u postrojenje za proizvodnju jabukovače. |
| --- | --- |

—

Berba i dostava u postrojenje za proizvodnju jabukovače.

| — | Faze u postrojenju za proizvodnju jabukovače:






  — | pranje jabuka, |
| --- | --- | --- |

—

Faze u postrojenju za proizvodnju jabukovače:

—

pranje jabuka,

| — | ekstrakcija soka: drobljenje i prešanje, |
| --- | --- |

—

ekstrakcija soka: drobljenje i prešanje,

| — | fermentacija u spremnicima: u sokovima započinju alkoholna fermentacija (šećeri se pretvaraju u etanol i CO2) i malolaktična fermentacija (pretvorba jabučne kiseline u mliječnu kiselinu), |
| --- | --- |

—

fermentacija u spremnicima: u sokovima započinju alkoholna fermentacija (šećeri se pretvaraju u etanol i CO2) i malolaktična fermentacija (pretvorba jabučne kiseline u mliječnu kiselinu),

| — | dozrijevanje i dovršavanje u spremniku. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje i dovršavanje u spremniku.

3.5.   Posebna pravila za pakiranje

Punjenje u boce mora se provoditi na području utvrđenom u odjeljku 4. kako bi se zaštitila fizikalno-kemijska i organoleptička svojstva proizvoda. Budući da se jabukovača ne filtrira i ne stabilizira te s obzirom na to da je prirodno prisutni ugljikov dioksid jedna od značajki proizvoda, preporučuje se što manje postupaka koji uključuju prenošenje, prijevoz ili premještanje jabukovače prije punjenja u boce. Takvi su postupci štetni za očuvanje kvalitete i negativno utječu na prirodno prisutan ugljikov dioksid. Zbog toga se punjenje u boce provodi u istim postrojenjima u kojima se proizvodi jabukovača.

Tako se, s jedne strane, zadržavaju kvaliteta i svojstva proizvoda, a s druge strane, omogućuje bolje praćenje i sljedivost proizvoda.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Upravljačko tijelo vodi registar trgovačkih društava za preradu, koji se stalno ažurira. To tijelo bez iznimke dopušta svim trgovačkim društvima prijavljenima za proizvodnju ZOI-ja „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco” da upotrebljavaju etikete s brojčanom oznakom i logotipom oznake na proizvodima koji ispunjavaju zahtjeve utvrđene u specifikaciji. Logotip oznake obavezan je na svim bocama.

Image 1

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje na kojem se uzgajaju jabuke i proizvodi jabukovača obuhvaća sljedeće okruge:

| — | Bizkaia: okruzi Uribe-Kosta-Mungialdea, Lea-Artibai, Busturialdea, Arratia-Amorebieta, Durangaldea, Encartaciones i Nerbioi-Ibaizabal, |
| --- | --- |

—

Bizkaia: okruzi Uribe-Kosta-Mungialdea, Lea-Artibai, Busturialdea, Arratia-Amorebieta, Durangaldea, Encartaciones i Nerbioi-Ibaizabal,

| — | Gipuzkoa: okruzi Buruntzaldea, Oarsoaldea, Donostialdea, Goierri, Tolosaldea, Bajo Deba, Alto Deba, Urola-Kosta i Bidasoaldea, |
| --- | --- |

—

Gipuzkoa: okruzi Buruntzaldea, Oarsoaldea, Donostialdea, Goierri, Tolosaldea, Bajo Deba, Alto Deba, Urola-Kosta i Bidasoaldea,

| — | Álava/Araba: zapadne doline Álava, Llanada Alavesa, Laguardia-Rioja Alavesa i Montaña Alavesa. |
| --- | --- |

—

Álava/Araba: zapadne doline Álava, Llanada Alavesa, Laguardia-Rioja Alavesa i Montaña Alavesa.

Priložena karta prikazuje područja uzgoja jabuka za ZOI „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco”.

Image 2

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Autonomna zajednica Baskije planinsko je područje s obilnim padalinama (prosječna godišnja količina iznosi 1 080 mm) i blagim temperaturama (prosječna je 12,5 °C).

Tla su glinovita, a prosječan sadržaj gline i mulja viši je od 65–70 %.

Klima i svojstva tla imali su odlučujuću ulogu u razvoju pojedinih sorti jabuka. To potvrđuje činjenica da 76 sorti jabuka ima jedinstven DNK zahvaljujući prilagodbi biljke okolišu.

Znanstvenici se slažu s tim da je klima najviše utjecala na distribuciju biljaka i raznih vrsta vegetacije te da najviše utječe na ograničenja njihove distribucije. Slično tome, i fizikalna i kemijska svojstva tla određuju razvoj i distribuciju te vrste biljke. Time se objašnjava zašto su se određene sorte jabuka razvile na području na kojem se proizvodi ZOI „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco”. Genetska selekcija u proizvodnom sektoru tijekom stoljeća još je jedan važan faktor kojim se diversificirala vrsta jabuka najpogodnija za okoliš te krajnji rezultat prema željama proizvođača jabukovače ovisno o slatkoći, kiselosti ili gorčini svake sorte.

5.2.   Posebnosti proizvoda

ZOI „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco” opisuje se na temelju organoleptičkih svojstava koja uvelike ovise o svojstvima sirovina i nefiltriranju za vrijeme proizvodnje. U znanstvenom članku pod naslovom „Opis španjolskih jabukovača s pomoću kemijskih i olfaktometrijskih profila i kemometrije” zaključuje se da je moguće jasno razlikovati jabukovače iz Asturije i one iz Baskije na temelju njihovih hlapljivih sastojaka i olfaktometrijskih profila.

U znanstvenom članku pod naslovom „Kemometrijska klasifikacija baskijskih i francuskih jabukovača na temelju njihova ukupnog sadržaja polifenola i parametara CIELab”, u kojem se uspoređuju baskijske i francuske jabukovače, zaključuje se da opće vrijednosti parametara jabukovača, kao što su ukupan sadržaj polifenola procijenjen prema Folin-Ciocalteuovoj metodi i kromatski parametri CIELab (L*, a*, b*) te određene kemometrijske tehnike, omogućuju razlikovanje baskijskih i francuskih jabukovača uz točnost od oko 90 %.

Kako bi utvrdila posebni okusni profil baskijskih jabukovača u odnosu na druge proizvode iz iste kategorije, komisija za ocjenjivanje ispitala je jabukovače iz Ujedinjene Kraljevine, Njemačke i SAD-a te francuske jabukovače iz Bretanje i Normandije. Te druge jabukovače imaju veću prozirnost, a mjehurići CO2 nisu toliko izmiješani s tekućinom pa stvaraju kremastu pjenu. I bojom se razlikuju od ZOI-ja „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco” jer se proizvode od mješavine drugog voća i stolnih jabuka. Arome i okusi tih jabukovača potječu od sorti stolnih jabuka, raznog voća ili dodanih aroma i one ne sadržavaju hlapljive kiseline (octena kiselina) koje su karakteristične za baskijske jabukovače.

Osim toga, kad je riječ o jabukovačama iz Asturije, komisija za ocjenjivanje uočila je sljedeće razlike u odnosu na prirodne baskijske jabukovače:

| — | prirodne jabukovače iz Asturije vrlo brzo gube svoj CO2, |
| --- | --- |

—

prirodne jabukovače iz Asturije vrlo brzo gube svoj CO2,

| — | prozirnije su, |
| --- | --- |

—

prozirnije su,

| — | nemaju istu svježinu okusa i mirisa, lakše su, manje masne i kremaste pa se trpkost snažnije osjeti. |
| --- | --- |

—

nemaju istu svježinu okusa i mirisa, lakše su, manje masne i kremaste pa se trpkost snažnije osjeti.

5.3.   Uzročna povezanost Povezanost prirodnih i ljudskih čimbenika, sirovina i krajnjeg proizvoda

Istraživanja autohtonih jabuka za proizvodnju jabukovače pokazala su da te sorte imaju posebne polifenolne profile koji su usko povezani s fizikalnim i kemijskim svojstvima proizvoda. U znanstvenom članku pod naslovom „Polifenolni profil jabukovače i antioksidativna snaga. Prosinac 2014.” izmjeren je polifenolni profil jednosortnih jabukovača, od mošta do jabukovače. Uočeno je da svaka sorta ima prepoznatljiv polifenolni profil koji je usko povezan s fizikalnim i kemijskim svojstvima kojima pridonosi konačnom proizvodu.

Tradicionalne vještine proizvođača također su ključne u proizvodnji ZOI-ja „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco” jer utječu na vrijeme berbe jabuka (različiti stupnjevi zrelosti sirovina) i miješanje određenih sorti jabuka. Sustav proizvodnje, drobljenje, prešanje, mikroorganizmi uključeni u proces fermentacije, odležavanje na talogu i miješanje različitih spremnika s različitim sortama jabuka od iznimne su važnosti za određivanje konačnog profila karakterističnog za ZOI „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco”.

Maleni nasadi raštrkani po definiranom zemljopisnom području posljedica su baskijskog reljefa. To je dovelo i do nastanka novih sorti jabuka koje se u pojedinim voćnjacima uzgajaju stoljećima. Zahvaljujući kombinaciji blage i vlažne klime s glinastim tlom nastaju jabuke izražene kiselosti i s polifenolima, što su ključna obilježja ZOI-ja „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco”. Stručnost proizvođača neophodna je za metodu proizvodnje, svojstva proizvoda (nefiltriran, bez dodanog šećera ili vode i sadržava isključivo prirodno prisutni ugljikov dioksid) i sustav prinosa stabala jabuka. Vještina biranja odgovarajućih sorti i određivanja zrelosti ključna je za proizvod kako bi se postigli točna pH-vrijednost i sadržaj polifenola jer to osigurava stabilnost i rok trajanja proizvoda koji se ne smije filtrirati niti stabilizirati. Osim toga, količina dušika u jabukama u kombinaciji s dostupnim kvascem utječe na alkoholnu i malolaktičnu fermentaciju proizvoda. Ti aspekti izravno utječu na ukupnu fermentaciju šećera i stvaranje prirodnog CO2 u proizvodu, što su odlučujući čimbenici za kvalitetu i odgovarajući rok trajanja.

Stoga je jasno da su obilježja razgraničenog područja odredile svojstva jabuka za proizvodnju ZOI-ja „Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco”. Ona obuhvaćaju fizikalna i kemijska svojstva jabuka koja pridonose kvaliteti jabukovače i izdvajaju je od drugih sličnih prirodnih jabukovača što potvrđuju brojne studije Sveučilišta u Baskiji („Analiza različitih sorti jabuka za jabukovaču tijekom dozrijevanja uz pomoć nuklearne magnetske spektroskopije”. Srpanj 2002., str. 2. Gloria L. del Campo Martínez et al.) u kojima se navodi da „kemijski sastav jabuka ovisi o sorti, klimi, stupnju zrelosti i praksama uzgoja”.

Upućivanje na specifikaciju proizvoda (članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Specifikacija proizvoda: https://euskalsagardoa.eus/pliego-de-condiciones/?lang=es

Internetske stranice za pristup bibliografskim bilješkama:

https://euskalsagardoa.eus/bibliografia-de-interes/?lang=es

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---