# Eiropas Savienības C 66/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 66 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 23. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 66

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 23. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2023/C 66/01 | Eiropas Centrālās Bankas Ieteikums (2023. gada 15. februāris) Eiropas Savienības Padomei par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējiem revidentiem (ECB/2023/1) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

2023/C 66/01

Eiropas Centrālās Bankas Ieteikums (2023. gada 15. februāris) Eiropas Savienības Padomei par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējiem revidentiem (ECB/2023/1)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 66/02 | Komisijas Paziņojums – Norādījumi uz Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 33.a panta 3. punkta pamata. Tvērums dalībvalstu ziņojumos par medijpratības popularizēšanas un attīstīšanas pasākumiem | 3 |
| 2023/C 66/03 | Lietas ierosināšana (Lieta M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  ) | 10 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 66/02

Komisijas Paziņojums – Norādījumi uz Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 33.a panta 3. punkta pamata. Tvērums dalībvalstu ziņojumos par medijpratības popularizēšanas un attīstīšanas pasākumiem

3

2023/C 66/03

Lietas ierosināšana (Lieta M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 66/04 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 22. februāris | 11 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 66/04

Euro maiņas kurss – 2023. gada 22. februāris

11

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 66/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 12 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 66/06 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 14 |
| 2023/C 66/07 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 21 |
| 2023/C 66/08 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 28 |
| 2023/C 66/09 | Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu | 32 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 66/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

12

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 66/06

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

14

2023/C 66/07

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

21

2023/C 66/08

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

28

2023/C 66/09

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2023. gada 15. februāris)

Eiropas Savienības Padomei par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējiem revidentiem

(ECB/2023/1)

(2023/C 66/01)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland 2016. gadā par saviem ārējiem revidentiem 2016.–2020. finanšu gadam izvēlējās Mazars (1). 2021. gadā Mazars kā Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējo revidentu pilnvaras tika pagarinātas uz 2021. un 2022. finanšu gadu (2). |
| --- | --- |

(2)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland 2016. gadā par saviem ārējiem revidentiem 2016.–2020. finanšu gadam izvēlējās Mazars (1). 2021. gadā Mazars kā Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējo revidentu pilnvaras tika pagarinātas uz 2021. un 2022. finanšu gadu (2).

| (3) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland pašreizējo ārējo revidentu Mazars pilnvaras beigsies pēc 2022. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2023. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland pašreizējo ārējo revidentu Mazars pilnvaras beigsies pēc 2022. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2023. finanšu gadā.

| (4) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland par saviem ārējiem revidentiem 2023.–2027. finanšu gadam izvēlējusies Grant Thornton Ireland, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras līdz 2028. un 2029. finanšu gadam, |
| --- | --- |

(4)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland par saviem ārējiem revidentiem 2023.–2027. finanšu gadam izvēlējusies Grant Thornton Ireland, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras līdz 2028. un 2029. finanšu gadam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Tiek ieteikts par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējiem revidentiem 2023.–2027. finanšu gadam iecelt Grant Thornton Ireland, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras līdz 2028. un 2029. finanšu gadam,

Frankfurtē pie Mainas, 2023. gada 15. februārī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Ieteikums ECB/2016/29 (2016. gada 28. oktobris) Eiropas Savienības Padomei par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējiem revidentiem (OV C 413, 10.11.2016., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Ieteikums ECB/2021/44 (2021. gada 29. septembris) Eiropas Savienības Padomei par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējiem revidentiem (OV C 403, 6.10.2021., 1. lpp.).

2

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/3

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Norādījumi uz Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 33.a panta 3. punkta pamata. Tvērums dalībvalstu ziņojumos par medijpratības popularizēšanas un attīstīšanas pasākumiem

(2023/C 66/02)

I.   IEVADS

Medijpratīgs cilvēks spēj pārdomāti izvēlēties, izprast satura un pakalpojumu būtību un savā labā izmantot visu iespēju klāstu, ko piedāvā dažādas sakaru tehnoloģijas. Tāds cilvēks spēj sevi un ģimeni labāk pasargāt no kaitīga un nelikumīga satura. Komisijas norādījumos par dezinformācijas apkarošanas prakses kodeksa stiprināšanu (1) teikts, ka medijpratība var būt arī vērtīgs dezinformācijas izplatīšanās apkarošanas rīks, kas ļauj lietotājiem kritiski novērtēt informācijas avotu un tādējādi atklāt nepatiesu vai maldinošu saturu. Tāpēc medijpratība dod cilvēkiem iespēju piedalīties atklātākās un informētākās demokrātiskās diskusijās.

Medijpratības būtiskums un vajadzība to stiprināt atzīti Eiropas Demokrātijas rīcības plānā (2) un Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānā (3). Digitālo prasmju un iemaņu, to vidū digitālās pratības un medijpratības, uzlabošana digitālās pārveides vajadzībām ir viena no Digitālās izglītības rīcības plāna stratēģiskajām prioritātēm (4).

Direktīvas (ES) 2018/1808 59. apsvērumā atzīta “medijpratības” saistība ar prasmēm, zināšanām un izpratni, kas ļauj medijus izmantot efektīvi un droši. Lai cilvēki varētu atbildīgi un droši piekļūt informācijai un izmantot, kritiski vērtēt un veidot mediju saturu, viņiem vajadzīga augsta medijpratība.

Medijpratībā nav jāaprobežojas ar mācīšanos par rīkiem un tehnoloģijām, bet jātiecas uz to, lai cilvēki iegūtu kritiskās domāšanas prasmes, kas vajadzīgas, lai spētu spriest, analizēt sarežģītas situācijas un saskatīt atšķirību starp faktiem un viedokļiem. Tāpēc dalībvalstīm papildus gan mediju pakalpojumu sniedzējiem, gan video koplietošanas platformu pakalpojumu sniedzējiem sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām jāveicina medijpratības attīstība visos sabiedrības slāņos, visās vecuma grupās un visos medijos. Būtu rūpīgi jāseko, kā tas attīstās.

AVMPD (5) 33.a panta 1. punkts nosaka jaunus pienākumus dalībvalstīm popularizēt un veikt pasākumus medijpratības attīstīšanai.

Saskaņā ar AVMPD 33.a panta 2. punktu dalībvalstīm par minētā pienākuma īstenošanu jāziņo Komisijai “līdz 2022. gada 19. decembrim un pēc tam ik pēc trīs gadiem”.

Saskaņā ar 33.a panta 3. punktu “pēc apspriešanās ar kontaktkomiteju Komisija nāk klajā ar norādēm par šādu ziņojumu darbības jomu”.

AVMPD 28.b pantā sakarā ar lietotāju aizsardzību pret nelikumīgu un kaitīgu saturu ir noteikti arī video koplietošanas platformu pienākumi, kas skar medijpratību. Saskaņā ar 28.b panta 3. punkta j) apakšpunktu dalībvalstīm jānodrošina, ka visi to jurisdikcijā esošie video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzēji nodrošina efektīvus medijpratības pasākumus un rīkus un uzlabo lietotāju informētību par šiem pasākumiem un rīkiem.

Saskaņā ar 28.b panta 5. punktu dalībvalstīm jāizveido nepieciešamie mehānismi, lai varētu novērtēt video koplietošanas platformu pakalpojumu sniedzēju veikto pasākumu piemērotību, un pasākumu novērtēšana jāuztic savām regulatīvajām iestādēm vai struktūrām.

Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/1808 5. apsvērumu šie pienākumi jāattiecina uz sociālo mediju pakalpojumu, ja raidījumu un lietotāju veidotu video nodrošināšana ir minētā pakalpojuma būtiska funkcionalitāte. Raidījumu un lietotāju veidotu video nodrošināšanu var uzskatīt par sociālo mediju pakalpojuma būtisku funkcionalitāti, ja audiovizuālais saturs nav tikai papildinošs vai mazsvarīgs tā darbībai (6).

AVMPD 30.b panta 3. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA) uzdevums ir “apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz audiovizuālo mediju pakalpojumu tiesiskā regulējuma piemērošanu, tostarp attiecībā uz pieejamību un medijpratību”.

Cits forums medijpratības pasākumu paraugprakses apmaiņai un sinerģijas izpētei ir Komisijas Medijpratības ekspertu grupa (MLEG) (7). Arī Komisijas ekspertu grupai dezinformācijas apkarošanai un digitālās pratības veicināšanai ar izglītības un apmācības palīdzību (8) ir bijusi svarīga vieta informācijas apmaiņā par efektīvām Eiropas iniciatīvām izglītībā un apmācībā.

Saskaņā ar AVMPD 33.a panta 3. punktu šā dokumenta mērķis ir dot norādījumus par dalībvalstu ziņojumu darbības jomu attiecībā uz medijpratības popularizēšanas un attīstīšanas pasākumiem. Papildinot AVMPD noteiktos vispārīgos mērķus, to mērķis ir arī palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar paraugpraksi medijpratībā. Izstrādājot šos norādījumus, Komisija pienācīgi apspriedās ar kontaktkomiteju – kā prasīts AVMPD 33.a panta 3. punktā.

Norādījumi nav saistoši. Kur AVMPD šajos norādījumos ir interpretēta, Komisijas nostāja neietekmē Eiropas Savienības Tiesas interpretāciju.

II.   PĀRSKATA PERIODS UN ATTIECĪGIE MEDIJU TIRGUS DALĪBNIEKI

1.   Pārskata periods

Direktīvas (ES) 2018/1808 2. pantā noteikts, ka dalībvalstīm tā jātransponē līdz 2020. gada 19. septembrim. To ievērojot, dalībvalstu ziņojumiem sākotnēji būtu jāaptver laiks no 2020. gada septembra līdz 2022. gada oktobrim (9). Turpmākiem ziņojumiem būtu jāaptver attiecīgi trīs gadu periodi, kas beidzas perioda pēdējā gada oktobrī.

2.   Attiecīgie mediju tirgus dalībnieki

Saskaņā ar AVMPD 33.a panta 1. punktu un 28.b panta 3. punktu dalībvalstu ziņojumos jāiekļauj vismaz medijpratības pasākumi, kas attiecas uz audiovizuālo mediju pakalpojumiem un video koplietošanas platformām, kas definētas AVMPD.

III.   ZIŅOJUMA UZBŪVE

1.   Vispārīgs pārskats

Ziņojumā jābūt piecām iedaļām: no a) līdz e), sk. tālāk. Pirmajās divās iedaļās – a) un b) – jāsniedz vismaz tajās norādītā informācija. Trešajā, ceturtajā un piektajā iedaļā – c), d) un e) – jācenšas optimāli aprakstīt tajās norādītos attiecīgos pasākumus. Dalībvalstīm ir arī iespēja iekļaut papildu informāciju – kādu vien tās uzskata par ziņojumam būtisku.

Katrā ziņojuma iedaļā jāsniedz pasākumu, noteiktās kārtības, darbību un norišu saraksts un, ja iespējams, īss apraksts. Īsajā aprakstā var iekļaut galvenos elementus, piemēram, mērķus, mērķstruktūras un/vai demogrāfiju, īstenošanas metodes un, ja iespējams, rezultātus. Iespēju robežās ziņojumos jāiekļauj arī atsauces uz informācijas avotiem, piemēram, attiecīgajām vietnēm, pat ja tie ir pieejami tikai valstu valodās.

2.   Ziņojuma iedaļas

a.   Juridiski un/vai politiski pasākumi

Dalībvalstīm jāziņo par leģislatīviem pasākumiem un citiem juridiskiem pasākumiem, ko tās ieviesušas, attiecīgā gadījumā – par pasākumiem, kas plānoti, lai popularizētu un attīstītu medijpratības prasmes. Galvenais, jāziņo par tiesību normām, kas piemērojamas audiovizuālo mediju pakalpojumiem un video koplietošanas platformu pakalpojumu sniedzējiem, kas definēti AVMPD, arī tad, kad noteikumi ir daļa no plašāka medijpratības regulējuma, piemēram, aptver visus mediju pakalpojumus un/vai visus informācijas sabiedrības pakalpojumus.

Iespēju robežās dalībvalstīm jāziņo arī par plašākiem politiskiem pasākumiem, piemēram, valsts un/vai reģionu medijpratības popularizēšanas un attīstīšanas stratēģiju un rīcības plāniem.

Ciktāl piemērojamās tiesību normas audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem uzliek pienākumus īstenot medijpratības pasākumus, dalībvalstīm iespēju robežās par tādiem pasākumiem jāziņo pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir to jurisdikcijā. Attiecībā uz video koplietošanas platformām dalībvalstīm būtu arī jāziņo par saviem novērtējumiem par to jurisdikcijā esošo video koplietošanas platformu pakalpojumu sniedzēju īstenoto medijpratības pasākumu piemērotību, ņemot vērā medijpratības rīkkopu (10).

b.   Organizatoriski pasākumi

Dalībvalstīm jāziņo par organizatoriskajiem pasākumiem un kārtību, kas ieviesti, lai varētu īstenot medijpratības pienākumus saskaņā ar AVMPD. Galvenais, dalībvalstīm jānorāda, kuras iestādes vai struktūras attiecīgi valsts, reģiona un/vai pašvaldības līmenī atbild par medijpratības popularizēšanu un attīstīšanu, kā arī par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem noteiktu pienākumu izpildes pārraudzību. Jānorāda arī, kādi konkrēti uzdevumi ir šīm iestādēm vai struktūrām uzticēti. Šajā sakarā jāprecizē visi neatkarīgu mediju regulatīvo iestāžu uzdevumi medijpratības jomā.

Iespēju robežās ziņojumos arī jāsniedz ziņas par ieinteresēto personu sadarbības struktūru(-ām) un dažādām ieinteresētām personām, kuras sadarbojas ar dalībvalstu iestādēm un struktūrām medijpratības pasākumu vajadzībām.

c.   Publiskais finansējums un citi medijpratības finansēšanas mehānismi

Dalībvalstīm jādara viss iespējamais, lai aprakstītu medijpratības popularizēšanai un attīstīšanai piešķirto publisko finansiālo resursu apmēru un termiņus. Tam jāaptver budžets vismaz valsts līmenī. Ziņojumos var sīkāk īsi aprakstīt finansēšanas instrumentus, ko izmanto, lai finansētu medijpratības pasākumus, to vidū tādus, kuru mērķis ir piesaistīt privāto finansējumu.

d.   Iesaistes un izpratnes veicināšanas pasākumi, ieskaitot medijpratības mācību programmas

Dalībvalstīm jādara viss iespējamais, lai paziņotu par visiem iesaistes vai izpratnes veidošanas pasākumiem, ko tās veic, lai popularizētu un attīstītu medijpratību visās vecuma grupās formālajā izglītībā un mūžizglītības perspektīvā. Attiecīgos gadījumos dalībvalstis iespēju robežās varētu atsaukties arī uz attiecīgajiem iesaistes un izpratnes veicināšanas pasākumiem, ko veic tirgus dalībnieki vai zinātniskas vai nevalstiskas organizācijas. Tās var ietvert medijpratības nedēļas, kā arī kampaņas un apmācības, kas vērstas uz noteiktu sabiedrības grupu, ieskaitot jauniešus.

Šajā sakarā dalībvalstis varētu izpētīt iespēju izveidot strukturētus līdzekļus saziņai ar Eiropas Komisijas finansētā Eiropas Digitālo mediju novērošanas centra (EDMO) (11) valstu centriem. Valstu EDMO centru mērķi: i) sadarbība ar valstu mediju iestādēm tiešsaistes platformu politikas un digitālo mediju ekosistēmas uzraudzībā un ii) medijpratības pasākumu organizēšana (12).

Kad iespējams, dalībvalstis varētu arī ziņot par tādu pasākumu iekļaušanu, kuru mērķis ir dažādu pakāpju formālās izglītības programmās (attiecīgi pamatizglītības, vidējās izglītības, augstākās vai cita līmeņa izglītībā un apmācībā) (13) medijpratību popularizēt un attīstīt kā atsevišķu un/vai starpdisciplīnu priekšmetu. Tas varētu ietvert arī īpašus medijpratības moduļus skolotājiem un pasniedzējiem, it īpaši skolotāju sākotnējo apmācību un/vai pastāvīgu profesionālo izaugsmi, kā ieteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikumā (par nepilngadīgo un par cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju) (14).

Ziņojumos var atsaukties uz attiecīgajiem publiski pieejamiem medijpratības resursiem, piemēram, uz specializētiem tīmekļa portāliem, pat ja tie pieejami tikai valstu valodās.

e.   Izvērtēšanas pasākumi un metodes

Dalībvalstis, kuras savu medijpratības pasākumu un metožu ietekmes novērtēšanai izmanto vai vēlas ieviest reģionu vai valsts medijpratības popularizēšanas iniciatīvu ietekmes novērtēšanas pasākumus, ieskaitot snieguma rādītājus, tiek mudinātas ziņojumā tādus pasākumus un to rezultātus nosaukt un aprakstīt (15).

IV.   PIEZĪMES PAR PROCEDŪRU

AVMPD 30.b panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts: ERGA uzdevums ir “apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz audiovizuālo mediju pakalpojumu tiesiskā regulējuma piemērošanu, tostarp attiecībā uz pieejamību un medijpratību”. Ņemot vērā šo prasību, Komisija mudina valstu regulatīvās iestādes ERGA ietvaros turpināt informācijas un paraugprakses apmaiņu par medijpratību, arī attiecībā uz šo norādījumu piemērošanu.

Lai veicinātu informētību un paraugprakses apmaiņu, dalībvalstu ziņojumi tiks publicēti Komisijas vietnē.

Ziņojumi būs noderīgi arī, ņemot vērā digitālo prasmju mērķrādītājus, kas ietilpst Digitālās desmitgades politikas programmā 2030. gadam (16), un tos var iekļaut dalībvalstu digitālās desmitgades stratēģiskajos ceļvežos.

---

(1)  COM(2021) 262 final.

(2)  Komisijas paziņojums “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns”, COM(2020) 790 final.

(3)  Komisijas paziņojums “Eiropas plašsaziņas līdzekļi digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atveseļošanas un pārkārtošanās atbalstam (2020/784(INI)).

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam “Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam”, COM(2020) 624 final.

(5)  Šajos norādījumos atsauces uz “AVMPD” jāsaprot kā atsauces uz Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris) (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.). Direktīva ir pieejama šeit: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1808&from=SK

(6)  Sk. arī Komisijas Paziņojumu “Pamatnostādnes par “video koplietošanas platformas pakalpojuma” definīcijas būtiskas funkcionalitātes kritērija praktisko piemērošanu saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu” (OV C 223, 7.7.2020., 3. lpp.).

(7)  MLEG tiekas divreiz gadā un piedāvā interaktīvu telpu diskusijām starp dalībvalstu pārstāvjiem, piedaloties uzaicinātajiem ekspertiem no Eiropas un pasaules mēroga medijpratības kopienām. Sk. https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2541

(8)  Palīdzot veidot Digitālās izglītības rīcības plānu, ekspertu grupa publicēja galīgo ziņojumu par savu darbu un pārskatu par labu praksi un ieteikumiem un vadlīnijas skolotājiem un pedagogiem par dezinformācijas apkarošanu un digitālās pratības veicināšanu ar izglītības un apmācības palīdzību. Sk. šo: https://education.ec.europa.eu/focus-topics/digital-education/action-plan/action-7

(9)  Ja dalībvalstis vēlas, tās var iekļaut arī atsauces uz pasākumiem vai darbībām, kas neiekrīt šajā pārskata periodā.

(10)  https://erga-online.eu/wp-content/uploads/2021/12/ERGA-AG3-2021-Report-on-Media-Literacy.pdf.

(11)  https://edmo.eu/2021/05/26/national-edmo-hubs-announced/

(12)  Līdz šim EDMO tīklā ir iesaistījušies 14 izraudzīti valstu centri, aptverot visas 27 ES dalībvalstis, kā arī EEZ valsti Norvēģiju.

(13)  Medijpratības izglītības satura izveidē dalībvalstis var izmantot digitālās kompetences ietvaru pilsoņiem, kas angliski pieejams https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp/digital-competence-framework, kā arī Pamatnostādnes skolotājiem un pedagogiem dezinformācijas apkarošanai un digitālās pratības veicināšanai izglītības un mācību procesā, kas pieejamas https://op.europa.eu/lv/publication-detail/-/publication/a224c235-4843-11ed-92ed-01aa75ed71a1

(14)  Ieteikums par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju pieejams šeit: EUR-Lex - 32006H0952 - EN - EUR-Lex (europa.eu).

(15)  Medijpratības līmeņa noteikšanai dalībvalstis var izmantot pastāvošās izvērtēšanas sistēmas. Tajās ietilpst pētījums par medijpratības līmeņa novērtēšanas kritērijiem A comprehensive view of the concept of media literacy and an understanding of how media literacy levels in Europe should be assessed (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/115550fe-a89f-4086-82e5-c7573e26c38a), Testing and Refining Criteria to Assess Media Literacy Levels in Europe (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/4cbb53b5-689c-4996-b36b-e920df63cd40) un Global media and information literacy assessment framework: country readiness and competencies, ko izveidojusi UNESCO (https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000224655).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/2481 (2022. gada 14. decembris), ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (OV L 323, 19.12.2022., 4. lpp.).

---

PAPILDINĀJUMS.

Veidne dalībvalstu ziņojumiem par medijpratību

Tālāk ieteikti jautājumi, uz kuru pamata strukturēt dalībvalsts ziņojumu par medijpratību . Sīkāk par to, ko varētu aptvert, sk. šo norādījumu 2. iedaļā.

| a. | Juridiski un/vai politiski pasākumi |
| --- | --- |

a.

Juridiski un/vai politiski pasākumi

| — | Kādus likumdošanas pasākumus un citus juridiskus pasākumus, kas piemērojami audiovizuālo mediju pakalpojumiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem, jūsu valsts ir ieviesusi vai attiecīgā gadījumā plāno medijpratības popularizēšanai un attīstīšanai? |
| --- | --- |

—

Kādus likumdošanas pasākumus un citus juridiskus pasākumus, kas piemērojami audiovizuālo mediju pakalpojumiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem, jūsu valsts ir ieviesusi vai attiecīgā gadījumā plāno medijpratības popularizēšanai un attīstīšanai?

| — | Vai jūsu valstī ir kādi audiovizuālo mediju pakalpojumiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem noteikti pienākumi īstenot medijpratības pasākumus? |
| --- | --- |

—

Vai jūsu valstī ir kādi audiovizuālo mediju pakalpojumiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem noteikti pienākumi īstenot medijpratības pasākumus?

| — | Kādi plašāki politiski pasākumi jūsu valstī ir ieviesti, lai popularizētu un attīstītu medijpratību? |
| --- | --- |

—

Kādi plašāki politiski pasākumi jūsu valstī ir ieviesti, lai popularizētu un attīstītu medijpratību?

| — | Kā, ņemot vērā medijpratības rīkkopu, vērtējat to medijpratības pasākumu piemērotību, kurus īsteno jūsu valsts jurisdikcijā esošie video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzēji? |
| --- | --- |

—

Kā, ņemot vērā medijpratības rīkkopu, vērtējat to medijpratības pasākumu piemērotību, kurus īsteno jūsu valsts jurisdikcijā esošie video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzēji?

| b. | Organizatoriski pasākumi |
| --- | --- |

b.

Organizatoriski pasākumi

| — | Kuras iestādes vai struktūras atbild par medijpratības popularizēšanu un attīstīšanu, kā arī par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem noteiktu pienākumu izpildes pārraudzību?
  Kādi konkrēti uzdevumi tām uzticēti? |
| --- | --- |

—

Kuras iestādes vai struktūras atbild par medijpratības popularizēšanu un attīstīšanu, kā arī par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem un video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem noteiktu pienākumu izpildes pārraudzību?

Kādi konkrēti uzdevumi tām uzticēti?

| — | Sniedziet ziņas par ieinteresēto personu sadarbības struktūru(-ām) un dažādām ieinteresētām personām, kuras medijpratības pasākumu vajadzībām sadarbojas ar jūsu valsts iestādēm un struktūrām! |
| --- | --- |

—

Sniedziet ziņas par ieinteresēto personu sadarbības struktūru(-ām) un dažādām ieinteresētām personām, kuras medijpratības pasākumu vajadzībām sadarbojas ar jūsu valsts iestādēm un struktūrām!

| c. | Publiskais finansējums un citi medijpratības finansēšanas mehānismi |
| --- | --- |

c.

Publiskais finansējums un citi medijpratības finansēšanas mehānismi

| — | Aprakstiet, kādā apmērā un termiņos jūsu valstī tiek piešķirti publiski finansiāli resursi medijpratības popularizēšanai un attīstīšanai, kā arī to, kādi finansēšanas instrumenti tiek izmantoti medijpratības pasākumiem, ieskaitot tādus, kuru mērķis ir piesaistīt privātas finanses! |
| --- | --- |

—

Aprakstiet, kādā apmērā un termiņos jūsu valstī tiek piešķirti publiski finansiāli resursi medijpratības popularizēšanai un attīstīšanai, kā arī to, kādi finansēšanas instrumenti tiek izmantoti medijpratības pasākumiem, ieskaitot tādus, kuru mērķis ir piesaistīt privātas finanses!

| d. | Iesaistes un izpratnes veicināšanas pasākumi, ieskaitot medijpratības mācību programmas |
| --- | --- |

d.

Iesaistes un izpratnes veicināšanas pasākumi, ieskaitot medijpratības mācību programmas

| — | Kādas iesaistes vai izpratnes veicināšanas darbības jūsu valstī ir ieviestas un kādas tirgus dalībnieki vai zinātniskās vai nevalstiskās organizācijas ir veikušas, lai popularizētu un attīstītu medijpratību? |
| --- | --- |

—

Kādas iesaistes vai izpratnes veicināšanas darbības jūsu valstī ir ieviestas un kādas tirgus dalībnieki vai zinātniskās vai nevalstiskās organizācijas ir veikušas, lai popularizētu un attīstītu medijpratību?

| — | Vai jūsu valsts ir izveidojusi strukturētus līdzekļus saziņai ar Eiropas Digitālo mediju novērošanas centra (EDMO) valsts centriem vai pētījusi šo iespēju? |
| --- | --- |

—

Vai jūsu valsts ir izveidojusi strukturētus līdzekļus saziņai ar Eiropas Digitālo mediju novērošanas centra (EDMO) valsts centriem vai pētījusi šo iespēju?

| — | Kādi pasākumi jūsu valstī ir veikti, lai medijpratības popularizēšanu un attīstīšanu iekļautu dažādu pakāpju formālās izglītības programmās, skolotāju un pedagogu sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā un attiecīgos medijpratības resursus darītu publiski pieejamus? |
| --- | --- |

—

Kādi pasākumi jūsu valstī ir veikti, lai medijpratības popularizēšanu un attīstīšanu iekļautu dažādu pakāpju formālās izglītības programmās, skolotāju un pedagogu sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā un attiecīgos medijpratības resursus darītu publiski pieejamus?

| e. | Izvērtēšanas pasākumi un metodes |
| --- | --- |

e.

Izvērtēšanas pasākumi un metodes

| — | Vai jūsu valsts izmanto vai vēlētos ieviest reģiona vai valsts mediju iniciatīvu ietekmes novērtēšanas pasākumus, ieskaitot snieguma rādītājus medijpratības pasākumu un metožu ietekmes novērtēšanai? Ja tā, nosauciet un aprakstiet šos pasākumus un to rezultātus! |
| --- | --- |

—

Vai jūsu valsts izmanto vai vēlētos ieviest reģiona vai valsts mediju iniciatīvu ietekmes novērtēšanas pasākumus, ieskaitot snieguma rādītājus medijpratības pasākumu un metožu ietekmes novērtēšanai? Ja tā, nosauciet un aprakstiet šos pasākumus un to rezultātus!

| Papildu informācija |
| --- |
| — | Sniedziet papildinošu informāciju, kas attiecas uz šo ziņojumu! |

Papildu informācija

—

Sniedziet papildinošu informāciju, kas attiecas uz šo ziņojumu!

---

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/10

---

Lietas ierosināšana

(Lieta M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 66/03)

2023. gada 17. februārī Komisija nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas par atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju, un tā neskar galīgo lēmumu šajā lietā. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/11

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 22. februāris

(2023/C 66/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0644 |
| JPY | Japānas jena | 143,24 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4459 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87945 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0163 |
| CHF | Šveices franks | 0,9870 |
| ISK | Islandes krona | 154,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,9665 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,669 |
| HUF | Ungārijas forints | 382,33 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7443 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9238 |
| TRY | Turcijas lira | 20,0908 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5576 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4408 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3512 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7066 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4252 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 386,99 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,4048 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3367 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 178,12 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7275 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,648 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,775 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,5008 |
| MXN | Meksikas peso | 19,5976 |
| INR | Indijas rūpija | 88,2380 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0644

JPY

Japānas jena

143,24

DKK

Dānijas krona

7,4459

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87945

SEK

Zviedrijas krona

11,0163

CHF

Šveices franks

0,9870

ISK

Islandes krona

154,30

NOK

Norvēģijas krona

10,9665

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,669

HUF

Ungārijas forints

382,33

PLN

Polijas zlots

4,7443

RON

Rumānijas leja

4,9238

TRY

Turcijas lira

20,0908

AUD

Austrālijas dolārs

1,5576

CAD

Kanādas dolārs

1,4408

HKD

Hongkongas dolārs

8,3512

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7066

SGD

Singapūras dolārs

1,4252

KRW

Dienvidkorejas vona

1 386,99

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,4048

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3367

IDR

Indonēzijas rūpija

16 178,12

MYR

Malaizijas ringits

4,7275

PHP

Filipīnu peso

58,648

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,775

BRL

Brazīlijas reāls

5,5008

MXN

Meksikas peso

19,5976

INR

Indijas rūpija

88,2380

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/12

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 66/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Macquarie Group Limited (“MGL”, Austrālija), |
| --- | --- |

—

Macquarie Group Limited (“MGL”, Austrālija),

| — | British Columbia Investment Management Corporation (“BCI”, Kanāda). |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation (“BCI”, Kanāda).

MGL un BCI Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār uzņēmumu Eku Energy Group Limited (“Eku Energy”, kas iepriekš reģistrēts kā GIG Energy Storage UK (2), Apvienotā Karaliste), ko pašlaik pilnībā kontrolē MGL.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | MGL visā pasaulē sniedz banku, finanšu, investīciju un fondu pārvaldības pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

MGL visā pasaulē sniedz banku, finanšu, investīciju un fondu pārvaldības pakalpojumus,

| — | BCI ir institucionāls ieguldītājs, kas veic investīcijas Britu Kolumbijas publiskā sektora klientu, tostarp valsts sektora pensiju plānu, apdrošināšanas un īpašam nolūkam dibinātu fondu, vārdā. |
| --- | --- |

—

BCI ir institucionāls ieguldītājs, kas veic investīcijas Britu Kolumbijas publiskā sektora klientu, tostarp valsts sektora pensiju plānu, apdrošināšanas un īpašam nolūkam dibinātu fondu, vārdā.

3.

EKU Energy aktīvi darbojas akumulatoru sistēmu izstrādē, būvniecībā un ekspluatācijā.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (3), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

| Pasta adrese: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  EKU Energy agrāk bija reģistrēta ar nosaukumu “GIG Energy Storage UK”. 2022. gada 29. novembrī nosaukums tika mainīts uz “Eku Energy”.

2

EKU Energy

(3)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

3

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/14

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 66/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Médoc”

PDO-FR-A0730-AM05

Paziņojuma datums: 23.11.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Oficiālais administratīvi teritoriālo vienību klasifikators

Ģeogrāfiskā apgabala un tiešās apkaimes apgabala pašvaldību saraksts ir atjaunināts, ņemot vērā 2022. gada Administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru.

Šīs izmaiņas ir tikai redakcionālas, ģeogrāfiskajā apgabalā izmaiņu nav.

Grozīts vienotā dokumenta 6. un 9. punkts.

2.   Vīnogu šķirnes pielāgošanas vajadzībām

Specifikācijā pievienotas vīnogu šķirnes “Arinarnoa N”, “Castets N”, “Marselan N”, un “Touriga nacional N”. Šīs ir vēlīnas vīnogu šķirnes, kas globālās sasilšanas apstākļos varētu nodrošināt zināmas priekšrocības. Turklāt šīs vīnogu šķirnes nav uzņēmīgas pret puvi, kā arī īsto miltrasu un neīsto miltrasu. Šīs četras vīnogu šķirnes ir piemērotas tam, lai ražotu daudzveidīgus, pilnmiesīgus vīnus ar izteiktu struktūru un krāsainību, kas atbilst “Médoc” nosaukuma sarkanvīnu tipiskajām īpašībām.

Šīm šķirnēm ir ierobežojums 5 % apmērā no vīndārzā izmantotajām šķirnēm un 10 % apmērā vīnogu šķirņu salikumā.

Vienotais dokuments nav grozīts.

3.   Atstatums starp vīnkokiem

Minimālais attālums starp vienas rindas vīnkokiem ir samazināts no 0,80 m līdz 0,70 m.

Šis grozījums ļauj palielināt stādījumu biezību, kas ļauj panākt lielāku konkurenci starp vīnkokiem un iegūt labākas kvalitātes vīnogas.

Grozīts vienotā dokumenta 5. punkts.

4.   Apgriešana

Apgriešanas noteikumi ir pielāgoti vīnkokiem, kuru atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir 0,70–0,80 m.

Grozīts vienotā dokumenta 5. punkts.

5.   Agrovides noteikumi

Pievienoti dažādi vidiskie noteikumi.

| — | Bojā gājušie vīnkoki no zemesgabaliem ir jānovāc; šādu bojā gājušu potcelmu glabāšana zemesgabalos ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Bojā gājušie vīnkoki no zemesgabaliem ir jānovāc; šādu bojā gājušu potcelmu glabāšana zemesgabalos ir aizliegta.

| — | Ikreiz pirms jaunu vīnkoku stādīšanas visiem vīnkopjiem ir jāveic zemesgabala augsnes fizikāli ķīmiskā analīze, lai to rīcībā būtu visi elementi, kas nepieciešami vīndarības apstākļu un to potenciāla pārzināšanai. |
| --- | --- |

—

Ikreiz pirms jaunu vīnkoku stādīšanas visiem vīnkopjiem ir jāveic zemesgabala augsnes fizikāli ķīmiskā analīze, lai to rīcībā būtu visi elementi, kas nepieciešami vīndarības apstākļu un to potenciāla pārzināšanai.

| — | Lai saglabātu fiziskās un bioloģiskās vides īpašības, kas ir šīs teritorijas nozīmīgs elements:






  — | ķīmiskā nezāļu apkarošana apgriešanās joslās ir aizliegta; |
| --- | --- | --- |

—

Lai saglabātu fiziskās un bioloģiskās vides īpašības, kas ir šīs teritorijas nozīmīgs elements:

—

ķīmiskā nezāļu apkarošana apgriešanās joslās ir aizliegta;

| — | vispārēja nezāļu ķīmiskā apkarošana zemesgabalos ir aizliegta; |
| --- | --- |

—

vispārēja nezāļu ķīmiskā apkarošana zemesgabalos ir aizliegta;

| — | visiem vīnkopjiem jāaprēķina un jāreģistrē to veiktās apstrādes biežuma indekss. |
| --- | --- |

—

visiem vīnkopjiem jāaprēķina un jāreģistrē to veiktās apstrādes biežuma indekss.

Šo grozījumu nolūks ir labāk reaģēt uz aktuālajām sabiedrības prasībām samazināt augu aizsardzības līdzekļu lietošanu un vairāk ņemt vērā apkārtējo vidi.

Vienotais dokuments nav grozīts.

6.   Kopšana

Minimālo vīna kopšanas periodu pārceļ no 31. maija uz 31. martu gadā, kas ir pēc ražas gada.

Vīna iespējamā kopšanas perioda saīsināšana ļauj iegūt augļainākus vīnus un dažādu kategoriju vīnus, sākot no viegliem, atspirdzinošiem vīniem un beidzot ar izsmalcinātākiem vīniem ar labu uzglabāšanas potenciālu.

Tas ietekmē arī datumu, kad vīnu laiž tirgū tiešam patēriņam.

Tāpat tas rada nepieciešamību grozīt aprakstu par saikni.

Grozīts vienotā dokumenta 8. punkts.

7.   Pārejas pasākumi

Pārejas pasākumi, kuru termiņš ir beidzies, ir svītroti.

Vienotais dokuments nav grozīts.

8.   Galvenie pārbaudāmie parametri

Galvenajiem pārbaudāmajiem parametriem pievieno individuālo papildu apjomu.

Vienotais dokuments nav grozīts.

9.   Atsauces uz pārbaudes struktūru

Ir pārskatīta atsauce uz pārbaudes struktūru, lai redakciju saskaņotu ar citu cilmes vietu nosaukumu specifikācijām. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Vienotais dokuments nav grozīts.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Médoc

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

ĪSS APRAKSTS

Produkts ir nedzirkstošie sarkanvīni, kas ir lieliski piemēroti izturēšanai. Šos intensīvas krāsas un tanīniem bagātos vīnus iegūst galvenokārt no vīnogām, kas pieder pie “Cabernet-sauvignon N” (galvenā šķirne), apvienojumā ar “Merlot N” šķirnes vīnogām, bet mazākā mērā ar “Cabernet franc N” un “Petit Verdot N”, vai – vēl retāk – ar “Cot N” un “Carmenère N”. Šķirne “Cabernet-Sauvignon N” piešķir “Médoc” vīniem garšvielām piemītošas nianses. Šķirne “Merlot N” piešķir vīniem apaļīgumu, maigumu un sarkano ogu aromātu buķeti. Vīnu struktūru un sarežģītību uzlabo kombinācija ar šķirnēm “Cabernet franc N” vai “Petit Verdot N”; pēdējā minētā šķirne piešķir vīniem arī svaigumu.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 11 %.

Ikvienā vīna partijā, ko tirgo kā izlejamo vīnu vai fasētu vīnu:

| — | fermentējamo cukuru saturs (glikoze + fruktoze) nepārsniedz 3 g/l; |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru saturs (glikoze + fruktoze) nepārsniedz 3 g/l;

| — | ābolskābes saturs nepārsniedz 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

ābolskābes saturs nepārsniedz 0,2 g/l.

Vīnos, kurus līdz tā gada 1. oktobrim, kas seko ražas gadam, tirgo kā izlejamo vīnu vai kā fasētu vīnu, gaistošā skābuma saturs nepārsniedz 12,25 m.ekv./l. Pēc minētā datuma maksimālais gaistošā skābuma saturs šajos vīnos nedrīkst pārsniegt 16,33 m.ekv./l.

Katras partijas vīna, ko tirgo kā izlejamo vīnu, sēra dioksīda saturs nepārsniedz 140 miligramus uz litru.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 13 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 16,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

13

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

16,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

| 1. | Vīna bagātināšana
  Īpašā vīndarības metode
  Atļauti ir reduktīvi bagātināšanas paņēmieni ūdens satura pazemināšanai, taču nepārsniedzot 15 % augstu koncentrāciju. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %. |
| --- | --- |

1.

Vīna bagātināšana

Īpašā vīndarības metode

Atļauti ir reduktīvi bagātināšanas paņēmieni ūdens satura pazemināšanai, taču nepārsniedzot 15 % augstu koncentrāciju. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %.

| 2. | Vīnkoku stādījumu veidošana
  Audzēšanas metode
  Biezība. Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku stādu uz hektāru. Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par diviem metriem, un attālums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,70 metriem.
  Apgriešanas noteikumi. Vīnkoku apgriešana ir obligāta. Vīnkokus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenca [Lorenz] skalas).
  Vīnkoku stādījumus, kuriem atstatums starp vīnkokiem rindā pārsniedz 0,80 metrus, apgriež šādi:






  — | pēc Gijo [Guyot] metodes divplecu formā jeb Médoc metodes, koku veidojot garu, ar diviem augļzariem un ne vairāk kā pieciem vīnstīgu pumpuriem uz viena augļzara; |
| --- | --- | --- |

2.

Vīnkoku stādījumu veidošana

Audzēšanas metode

Biezība. Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku stādu uz hektāru. Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par diviem metriem, un attālums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,70 metriem.

Apgriešanas noteikumi. Vīnkoku apgriešana ir obligāta. Vīnkokus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenca [Lorenz] skalas).

Vīnkoku stādījumus, kuriem atstatums starp vīnkokiem rindā pārsniedz 0,80 metrus, apgriež šādi:

—

pēc Gijo [Guyot] metodes divplecu formā jeb Médoc metodes, koku veidojot garu, ar diviem augļzariem un ne vairāk kā pieciem vīnstīgu pumpuriem uz viena augļzara;

| — | pēc Gijo [Guyot] metodes vienpleca vai jauktā formā, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par septiņiem vīnstīgu pumpuriem; |
| --- | --- |

—

pēc Gijo [Guyot] metodes vienpleca vai jauktā formā, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par septiņiem vīnstīgu pumpuriem;

| — | pēc īsās apgriešanas metodes četrzaru vēdekļa veidā vai divkordonu augļzaru veidā, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem vai ar vienkordona augļzaru ar ne vairāk par septiņiem vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

pēc īsās apgriešanas metodes četrzaru vēdekļa veidā vai divkordonu augļzaru veidā, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem vai ar vienkordona augļzaru ar ne vairāk par septiņiem vīnstīgu pumpuriem.

Vīnkoku stādījumus, kuriem atstatums starp vīnkokiem rindā ir no 0,70 līdz 0,80 metriem, ir atļauts apgriezt vienīgi ar vienkordona augļzaru, četrzaru vēdekļa veidā un pēc Gijo [Guyot] metodes vienpleca formā. Turklāt šiem vīnkokiem drīkst būt ne vairāk par septiņiem vīnstīgu pumpuriem.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

65 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana un kopšana tiek veikta Žirondas [Gironde] departamenta tālāk minēto pašvaldību teritorijā, kāda tā noteikta Administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2022: gada 1. janvāra redakcijā: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer un Vertheuil.

7.   Vīna vīnogu šķirne vai šķirnes

| | “Cabernet franc N” |
| --- | --- |

“Cabernet franc N”

| | “Cabernet-Sauvignon N” |
| --- | --- |

“Cabernet-Sauvignon N”

| | “Carménère N” |
| --- | --- |

“Carménère N”

| | “Cot N - Malbec” |
| --- | --- |

“Cot N - Malbec”

| | “Merlot N” |
| --- | --- |

“Merlot N”

| | “Petit Verdot N” |
| --- | --- |

“Petit Verdot N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Médoc” apzīmētā produkta ģeogrāfiskais apgabals atrodas Žirondas departamentā Garonnas [Garonne] upes kreisajā krastā un turpinājumā aizņem arī Žirondas [Gironde] kreiso krastu uz ziemeļiem no Bordo. Medokas [Médoc] pussalas vīnogu audzēšanas apgabals plešas gandrīz 80 kilometrus no ziemeļiem uz dienvidiem un nedaudz vairāk par desmit kilometriem no austrumiem uz rietumiem un aptver 50 pašvaldību teritoriju.

Medokas reģiona upes piekrastes joslai ir raksturīgas nelielas sezonālās svārstības un nokrišņu daudzums, kāds Atlantijas okeāna piekrastes klimatam ir ļoti mērens. Lai gan ģeogrāfiskā apgabala atrašanās reģiona ziemeļos nosaka to, ka klimats ir ne tik silts kā pussalas dienvidos, nokrišņu daudzums apgabalā ir mazāks. Vīnkopībai labvēlīgos klimatiskos apstākļus nosaka Atlantijas okeāna un Žirondas ūdeņu radītais termoregulējošais efekts. Okeāna klimats apvienojumā ar vairākiem zema gaisa spiediena un lietus periodiem, kas atsevišķos gados mēdz būt rudenī, vai – gluži pretēji – šis klimats apvienojumā ar siltu un ļoti saulainu rudeni rada apstākļus izcilai vīna ražai.

Attiecīgi vīndārzu ainavām ir raksturīgi zemi reljefa pacēlumi (no 3 metriem līdz 50 metriem virs jūras līmeņa), un apgabala rietumpusē tās norobežo mežs, bet austrumpusē – Žirondas estuārs. Virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem virknējas vīnogulāju klātie oļainie un granšainie pauguri, kas robežojas ar strautiem [jalles] un purvainākiem apvidiem, kur nav ar vīnogulājiem apstādītu platību.

Medokas reģiona vīnadārzi ir ieguvuši pasaules slavu, pateicoties daudzām vīnkopju paaudzēm, kas tos ir prasmīgi kopušas, ceļot to vērtību. Vēstures gaitā tas, ka vīnkopji ir ļoti labi pārzinājuši augsnes īpatnības un ar dažādām drenāžas metodēm meklējuši iespējas optimizēt augsnes kvalitāti, ir ļāvis izstrādāt audzēšanas metodes, kas ir vislabāk piemērotas ilgstošas uzglabāšanas sarkanvīnu ražošanai. Progress augu veselības jomā un vīndārzu mehanizācija nav mainījusi vīnkopju vēlmi saglabāt vīnkopības praksi, kas ir atbilstoša mērķim ražot sarkanvīnus, kuru tipiskās īpašības ir vispāratzītas.

Mūsdienās Medokas reģionā izmantotās vīnogu šķirnes ir galvenokārt “Cabernet-Sauvignon N”, kas vislabāk piemērota oļainām augsnēm, “Merlot N”, kas izceļas ar augļainumu, “Cabernet franc N”, kas labi jūtas pārsvarā kaļķainās augsnēs, un “Petit Verdot N”, kas savukārt ir piemērotāka siltām un caurlaidīgām augsnēm. Šāda vīnogu šķirņu un augšņu dažādība, kāda raksturīga ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Médoc” apzīmētā produkta ražošanas apgabalam, vīnkoku kopšanu prasa veikt selektīvi.

Šis selektīvais vīnkoku kopšanas veids ļauj iegūt labi nogatavojušās un veselas vīnogas, kuru ražas apjoms tiek kontrolēts. Lai panāktu, ka vīniem ir vēlamā koncentrācijas pakāpe, ir atļauta macerācija. Tādējādi, lai panāktu maigāku garšu, vīns ir jāiztur.

Šos intensīvas krāsas un tanīniem bagātos vīnus iegūst galvenokārt no vīnogām, kas pieder pie “Cabernet-Sauvignon N” šķirnes, apvienojumā ar “Merlot N” šķirnes vīnogām, bet mazākā mērā ar “Cabernet franc N” un “Petit Verdot N”, vai – vēl retāk – ar “Cot N” un “Carmenère N”. Šķirne “Cabernet-Sauvignon N” bieži vien ir pārsvarā un piešķir “Médoc” vīniem garšvielām piemītošas nianses. Apvienojot tās maisījumā ar “Merlot N” šķirnes vīnogām, iegūtie vīni, pateicoties šai pēdējai šķirnei, iemanto noteiktu apaļīgumu, elastīgumu un sarkano ogu aromāta nianses. Ja šķirne “Merlot N” ir pārsvarā, vēlamās aromāta nianses tajos attīstās straujāk. Vīnu struktūru un daudzveidīgumu stiprina apvienojums ar šķirnēm “Cabernet franc N” vai “Petit Verdot N”, kura piešķir vīniem arī svaigumu.

Vīni ir izcili labi piemēroti izturēšanai.

Šajā vīnkopības reģionā, kuram ir bagāta vīna darīšanas vēsture un kuru šķērso “Vīna ceļš”, atrodas daudzas slavenas pilis (“châteaux”) ar vīndārziem un tādi lieli īpašumi ar daudzveidīgu arhitektūras mantojumu, kam blakus ir ģimenes mēroga saimniecības, kuras ir ļoti mazas un kuru izaudzētās produkcijas pārraudzēšanu vīnā, tirdzniecību un noieta veicināšanu stiprina dažādas kooperatīvās vīndarītavas.

Ar šo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu reputācija ir sena, un tā pamatā saistīta ar jēdzienu “Château”. Pēc tam kad 1152. gadā Akvitānijas hercogiene Eleonora bija devusies laulībā ar Henriju II Plantagenetu, topošo Anglijas karali, tirdzniecisko sakaru attīstība ar Angliju būtiski cēla “Médoc” vīnu reputāciju ārvalstīs.

1647. gadā, kad “Bordo zvērināto vīndaru brālība” [Jurade de Bordeaux] izdeva pirmo vēsturē Guyenne vīnu klasifikatoru, “Médoc” draudžu vīni jau bija zināmi un atzīti. Karaļa Luija XV laikā šis klasifikators tika pilnveidots un iedalīts reģionos, kuri savukārt tika iedalīti draudzēs un tad – “cru” kategorijās. Darbība ar šiem dažādajiem klasifikatoriem galu galā deva tādu rezultātu, ka 1855. gadā izveidojās “Bordeaux” vīnu klasifikators [Classement des vins de Bordeaux], kurā “Médoc” vīni tika apstiprināti Žirondas vīnu klāstā. Turklāt 1932. gadā tika publicēts “Crus Bourgeois du Médoc” klasifikators.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Pamatojoties uz Administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru, kas datēts ar 2022. gada 1. janvāri, tiešās apkaimes apgabalu, kurš, pieļaujot atkāpi, noteikts vīnu gatavošanai un kopšanai, veido šādu Gironde departamenta pašvaldību teritorija: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc.

Tiešās apkaimes apgabals (1. turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan.

Tiešās apkaimes apgabals (2. turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac un Yvrac.

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Marķējumā drīkst norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, piemēram, “Vin de Bordeaux-Médoc” vai “Grand Vin de Bordeaux-Médoc”. Šajā nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tādiem burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Tiešās apkaimes apgabals (4. turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac un Yvrac.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c44a6487-9266-41d7-a328-1602d767c741

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/21

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 66/07)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Valençay”

PDO-FR-A0320-AM02

Paziņojuma datums: 23.11.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Administratīvi teritoriālo vienību oficiālais klasifikators

Ģeogrāfiska apgabala un tiešās apkaimes apgabala pašvaldību saraksts atjaunināts, ņemot vērā 2021. gada Administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru.

Šīs izmaiņas ir tikai redakcionālas un neiever ģeogrāfiskā apgabala izmaiņas.

Ir grozīts vienotā dokumenta 6. un 9. punkts.

2.   Apgriešana

Apgriešanas noteikumi ir vienkāršoti.

Ir grozīts vienotā dokumenta 5. punkts.

3.   Vīnkoku noslodze

Ir dzēsta norāde par vīnkoku maksimālo noslodzi. Zemesgabala maksimālās vidējās noslodzes saglabāšana ļauj garantēt labu iegūtās ražas kvalitāti.

Vienotais dokuments nav grozīts.

4.   Agroekoloģiskie noteikumi

Pievienoti dažādi vidiskie noteikumi:

| — | ķīmiskā nezāļu apkarošana apgriešanās joslās ir aizliegta; |
| --- | --- |

—

ķīmiskā nezāļu apkarošana apgriešanās joslās ir aizliegta;

| — | vispārēja nezāļu ķīmiskā apkarošana zemesgabalā ir aizliegta; |
| --- | --- |

—

vispārēja nezāļu ķīmiskā apkarošana zemesgabalā ir aizliegta;

| — | kultivēta vai spontāni radusies veģetācija rindstarpās tiek apstrādāta ar mehāniskām vai fiziskām metodēm. |
| --- | --- |

—

kultivēta vai spontāni radusies veģetācija rindstarpās tiek apstrādāta ar mehāniskām vai fiziskām metodēm.

Šo grozījumu nolūks ir labāk reaģēt uz aktuālajām sabiedrības prasībām samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un vairāk ņemt vērā ar vidi saistītos apsvērumus.

Vienotais dokuments nav grozīts.

5.   Analītiskie standarti

Pārskatīts cukuru saturs un spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija, šie parametri ir paaugstināti, lai garantētu labāku ražas kvalitāti.

Lai pielāgotos Eiropas Savienības standartiem, ir svītrots maksimālais dzelzs saturs un maksimālais gaistošais skābums.

Saistībā ar cukuru satura paaugstināšanu vīnogās pārskatīta maksimālā spirta tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas, un tā paaugstināta no 12,5 % līdz 13 %.

Ir grozīts vienotā dokumenta 4. un 5. punkts.

6.   Vīndarības ogle

Ogles izmantošana, kas iepriekš bija aizliegta, ieviesta šādā kontrolētā un ierobežotā veidā: “Sārtvīnu gatavošanā vīndarības ogli atsevišķi vai maisījumos drīkst izmantot tādu jaunu vīnu misai, kuri vēl ir fermentācijas procesā, nepārsniedzot 20 % no attiecīgā vīndara saražotās sārtvīnu produkcijas apjoma no attiecīgās ražas un ar maksimālo devu 60 grami uz hektolitru.” Mērķis ir ļaut ogli izmantot tikai attiecībā uz partijām ar zemāku organoleptisko vai analītisko kvalitāti (aromāta pasliktināšanās, īpaši saistībā ar oksidācijas parādību), pārāk nemainot produkta tipiskās īpašības.

No šiem grozījumiem izriet grozījumi vienotā dokumenta 5. punktā.

7.   Vīndarītavas jauda

Vīndarītavas jauda ir palielināta, lai tā būtu vismaz 1,6 reizes lielāka par apjomu, ko iegūst, ražošanas platību reizinot ar saimniecības vidējo ražas iznākumu no hektāra pēdējos piecos gados.

Vīndarības jaudas palielināšanas mērķis ir uzlabot krājumu pārvaldību un sarkanvīnu vinifikācijas apstākļus.

Vienotais dokuments nav grozīts.

8.   Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Vienotais dokuments nav grozīts.

9.   Saikne

Svītrota atsauce uz 2008. gadu.

Grozīts vienotā dokumenta 8. punkts.

10.   Pārejas pasākumi

Pārejas pasākumi, kuru termiņš ir beidzies, ir svītroti.

Vienotais dokuments nav grozīts.

11.   Paziņošanas pienākumi

Paziņošanas pienākumi ir precizēti, lai tiktu informēta arī pārbaudes struktūra.

Vienotais dokuments nav grozīts.

12.   Reģistra kārtošana

Ir ieviesta obligāta prasība kārtot reģistru attiecībā uz gatavības un iepildīšanas kontroli.

Vienotais dokuments nav grozīts.

13.   Galvenie pārbaudāmie parametri

Galvenie pārbaudāmie parametri ir pārskatīti, lai saskaņotu tos ar pārbaudes metodēm un izmaiņām specifikācijā.

Vienotais dokuments nav grozīts.

14.   Atsauces uz pārbaudes struktūru

Atsauce uz pārbaudes struktūru ir izteikta jaunā redakcijā, lai to saskaņotu ar atsaucēm citu cilmes vietu nosaukumu specifikācijās. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Vienotais dokuments nav grozīts.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Valençay

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

1.   Baltvīni un sārtvīni

ĪSS APRAKSTS

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 10 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %. Pēc bagātināšanas vīniem ir šādas īpašības:

| — | fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) maksimālais saturs baltvīnos un sārtvīnos ir zemāks par 4 gramiem uz litru; |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) maksimālais saturs baltvīnos un sārtvīnos ir zemāks par 4 gramiem uz litru;

| — | minimālais kopējais skābums baltvīnos un sārtvīnos, kas izteikts vīnskābes gramos uz litru, ir 3,5. |
| --- | --- |

—

minimālais kopējais skābums baltvīnos un sārtvīnos, kas izteikts vīnskābes gramos uz litru, ir 3,5.

Kopējais sēra dioksīda saturs un kopējais skābums baltvīnos un sārtvīnos ir tādi, kādi tie noteikti Kopienas tiesību aktos.

Baltvīniem raksturīgi galvenokārt intensīvi ziedu aromāti (irbulene, baltziedu augi u.c.), kurus var papildināt minerālu notis, piemēram, krama notis, ko piešķir bagātīgie krama pārpalikumi augsnē. Tomēr šo dzīvīgo vīnu garšā jūtams zināms apaļīgums.

Sārtvīni kopumā ir viegli, ar izteiktāku garšu, taču ne uzbāzīgi, un tajos skaidri jūtami nogatavojušos augļu aromāti.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   Sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 10 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %. Pēc fasēšanas sarkanvīniem fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) maksimālais saturs ir zemāks par 2 gramiem uz litru. Kad sarkanvīni ir sasnieguši malolaktisko fermentāciju, ābolskābes saturs tajos ir mazāks par vai vienāds ar 0,3 gramiem litrā. Kopējais sēra dioksīda saturs un kopējais skābums sarkanvīniem ir tādi, kādi tie noteikti Kopienas tiesību aktos.

Sarkanvīnu krāsa bieži sliecas uz rubīnsarkanu, un tajos izpaužas sarkano ogu, skābo ķiršu aromāti, kā arī garšvielu un svaiguma notis. Šie vīni ir patīkami, kad tie ir jauni, un 3 līdz 5 gadus ilga nogatavināšana ļauj atsevišķiem vīniem izpaust visu to potenciālu.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Īpašā vīndarības metode

Sārtvīnu gatavošanā vīndarības ogli atsevišķi vai maisījumos drīkst izmantot tādu jaunu vīnu misai, kuri vēl ir fermentācijas procesā, nepārsniedzot 20 % no attiecīgā vīndara saražotās sārtvīnu produkcijas apjoma no attiecīgās ražas un ar maksimālo devu 60 grami uz hektolitru. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13 %. Papildus iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

2.   Biezība

Audzēšanas metode

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 6 000 vīnkoku uz hektāru, to rindstarpu platums nepārsniedz 1,70 metrus. Atstatums starp vīnkokiem vienā rindā nedrīkst būt mazāks par 0,90 metriem.

3.   Apgriešana

Audzēšanas metode

Vīnogulājus apgriež, piemērojot šādus paņēmienus:

| — | Gijo [Guyot] metode vienkāršā formā; |
| --- | --- |

—

Gijo [Guyot] metode vienkāršā formā;

| — | par “Y” dēvētā formā; |
| --- | --- |

—

par “Y” dēvētā formā;

| — | īsā augļzaru formā (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā [Royat] kordonu vienkāršā vai divkāršā formā). |
| --- | --- |

—

īsā augļzaru formā (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā [Royat] kordonu vienkāršā vai divkāršā formā).

Atkarībā no vīnogu šķirnes vidējais maksimālais pumpuru skaits uz vīnkoku ir:

| — | “Côt” un “Gamay” pavisam deviņi vīnstīgu pumpuri; |
| --- | --- |

—

“Côt” un “Gamay” pavisam deviņi vīnstīgu pumpuri;

| — | citām vīnogu šķirnēm 12 vīnstīgu pumpuri. |
| --- | --- |

—

citām vīnogu šķirnēm 12 vīnstīgu pumpuri.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

1.   Sarkanvīni un sārtvīni

65 hektolitri no hektāra.

2.   Baltvīni

68 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana un kopšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apstiprināts Valsts institūta izcelsmes un kvalitātes jautājumos [Institut national de l’origine et de la qualité] kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2010. gada 16. decembrī. Šā apgabala robežas, pamatojoties uz 2021. gada Administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru, dienā, kad valsts kompetentā komiteja apstiprināja šo specifikāciju, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

| — | Indre departaments: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon pour le seul territoire des communes déléguées de Parpeçay un Varennes-sur-Fouzon, La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles. |
| --- | --- |

—

Indre departaments: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon pour le seul territoire des communes déléguées de Parpeçay un Varennes-sur-Fouzon, La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles.

7.   Vīna vīnogu šķirne vai šķirnes

“Cabernet franc N”

“Chardonnay B”

“Gamay N”

“Orbois B”

“Pineau d'Aunis N”

“Pinot noir N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts

Ar kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Valençay” apzīmētā produkta ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas aptuveni desmit kilometrus uz dienvidrietumiem no Romorantin-Lanthenay pilsētas, veido plašu plato, ko izvago nelielas upītes, kas plūst ziemeļu virzienā. Dažas no tām ieplūst Fuzonas [Fouzon] ielejā, kas izvietota paralēli Šēras [Cher] upei, ar kuru tās saplūst ģeogrāfiskā apgabala ziemeļu daļā. Tādējādi ģeogrāfiskais apgabals plešas 13 pašvaldību teritorijā Indre departamenta ziemeļos un vienas Loir-et-Cher departamenta pašvaldības – Selles-sur-Cher – teritorijā. Ainava nav plaši pārredzama, jo tai raksturīgs daudz nelielu meža platību, ar dzīvžogu audzēm apauguši pakalni un Valençay meža masīvs. Zemesgabali ar vīnkokiem pirmām kārtām ir izvietoti erozijas skartajās plato ārmalās, kā arī topogrāfijas ziņā augstāk izvietotajās vietās kopējā ainavā.

Zemesgabalos, kas precīzi delimitēti vīnogu ražas novākšanai, augsne galvenokārt ir veidojusies

| — | ģeogrāfiskā apgabala dienvidos – uz Turonas laikmeta mīkstā krīta slāņa (rendzīnas augsnes, kaļķainas brūnzemes augsnes) un uz Augškrīta perioda māla ar krama piejaukumu (izskalotas vai erozijas skartas brūnzemes augsnes); |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskā apgabala dienvidos – uz Turonas laikmeta mīkstā krīta slāņa (rendzīnas augsnes, kaļķainas brūnzemes augsnes) un uz Augškrīta perioda māla ar krama piejaukumu (izskalotas vai erozijas skartas brūnzemes augsnes);

| — | ģeogrāfiskā apgabala dienvidaustrumos augsnei raksturīgs eocēna formāciju māla un smilšu materiāls; |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskā apgabala dienvidaustrumos augsnei raksturīgs eocēna formāciju māla un smilšu materiāls;

| — | ģeogrāfiskā apgabala ziemeļos, pie Šēras un Fuzonas ielejas, galvenokārt Berry un Beauce apkārtnē augsnes pamatā ir eocēna un Akvitānijas ezeru vides kaļķakmens (rendzīnas augsnes, kaļķainās brūnzemes augsnes) un, precīzāk, Sologne (Burdigalijas posma) māla un smilšu formācijas. |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskā apgabala ziemeļos, pie Šēras un Fuzonas ielejas, galvenokārt Berry un Beauce apkārtnē augsnes pamatā ir eocēna un Akvitānijas ezeru vides kaļķakmens (rendzīnas augsnes, kaļķainās brūnzemes augsnes) un, precīzāk, Sologne (Burdigalijas posma) māla un smilšu formācijas.

Netipisks okeāna klimats šajā reģionā atšķirtas ar nedaudz augstākām vidējām un minimālajām temperatūrām un nedaudz vēsākām maksimālajām temperatūrām vīnkoku veģetācijas perioda laikā.

Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

“Valençay” reģions ir ticis atdalīts no kādreizējās Berry provinces. Pirmās zināmās atsauces uz vīnkokiem atrodamas jau X gadsimtā un attiecas uz ziedojumiem abatijai. XV gadsimta notariālā dokumentā minēti “vairāki vīnkoki gar Nahon upi”, un vairākas citas atsauces nākamajos gadsimtos liecina ja ne gluži par vīnkopības attīstību, tad vismaz par tās uzturēšanu.

Arī Valençay pils īpašniekam Talejrandam [Talleyrand] piederējuši vīnkoki desmit hektāru platībā uz tā īpašumā esošas zemes, un viņa brāļa/māsas meita Dino grāfiene 1830. gadā piemin, ka Valençay kantonā tiek iegūti labi vīni, kas tiek patērēti visā departamentā.

1876. gadā Žils Gijo [Jules Guyot] savā darbā “Francijas vīndārzu izpēte” norāda, ka no vīndārza, kas atrodas pie upes Valençay kantonā, tiek iegūts labākais vīns visā departamentā. Pat ja upes nebija kuģojamas, daļa produkcijas tika eksportēta jau XIX gadsimtā, galvenokārt pa Šēru, neskatoties uz to, ka lielākā daļa vīnu tika pārdoti vietēja mēroga tirgū.

Sarkanvīni veido 50 % no saražotā apjoma, baltvīni — 40 % un sārtvīni — 10 %. Baltvīniem raksturīgi galvenokārt intensīvi ziedu aromāti (irbulene, baltziedu augi u.c.), kurus var papildināt minerālu notis, piemēram, krama notis, ko piešķir bagātīgie krama pārpalikumi augsnē. Tomēr šo dzīvīgo vīnu garšā jūtams zināms apaļīgums.

8.2.   Sarkanvīnu krāsa bieži sliecas uz rubīnsarkanu, un tajos izpaužas sarkano ogu, skābo ķiršu aromāti, kā arī garšvielu un svaiguma notis. Šie vīni ir patīkami, kad tie ir jauni, un 3 līdz 5 gadus ilga nogatavināšana ļauj atsevišķiem vīniem izpaust visu to potenciālu.

Sārtvīni kopumā ir viegli, ar izteiktāku garšu, taču ne uzbāzīgi, un tajos skaidri jūtami nogatavojušos augļu aromāti. Kā paredz iedibinātā prakse, noteiktajā zemesgabalu apgabalā vīnogu ražas novākšanai iekļauti vienīgi zemesgabali ar renzīnām augsnēm, brūnzemes augsnēm vai seklākām augsnēm, kā arī smilšu un māla augsnēm. Šīm veselīgajām augsnēm raksturīga laba siltumnoturība un mērenas ūdens rezerves, tās labvēlīgi ietekmē agrīnu veģetācijas periodu un vīnogu gatavību. Vīnkoku stādījumus vislabāk veidot plato ārmalās.

Šādos apstākļos ir vajadzīga auga un tā ražošanas potenciāla optimāla pārvaldība, proti, vīndārza kopšana un stingri vīnkoku vainaga veidošanas noteikumi.

Vīnkoku stādījumi ir pielāgoti augsnēm un klimatam, kurā jūtama gan okeāna, gan kontinenta ietekme, un kurā būtiska loma temperatūras nodrošināšanā ir Šēras ielejai. Vīnogu šķirņu izvēle un darbs vīndārzā ir zinātība, ko vīnkopji apguvuši vairākās paaudzēs, nemitīgi meklējot produkcijas uzlabošanas iespējas. Šī zinātība izpaužas arī, vīndarim prasmīgi izvēloties vīnogu šķirņu salikumus.

Šī izvēle vainagojas ar dzīvīgu un apaļīgu baltvīnu ražošanu, kuros sastopamas ziedu notis, kas raksturīgas mālaina kaļķakmens augsnēm, vai mineralitāte, ko rada augsnes ar izteiktu krama piejaukumu. Sarkanvīniem, kas iegūti no šīm augsnēm, kas ir seklākas un ātrāk uzsilst, ir sarkano ogu un garšvielu notis. Šie apstākļi labvēlīgi ietekmē vīnogu gatavības līmeni, tādējādi iegūtajiem sārtvīniem piemīt gan nogatavojušos augļu notis, gan svaigums.

Vietējās kopienas ieguldītais darbs noteiktas identitātes vīna veidošanā pirmoreiz tika atzīts 1970. gadā līdz ar augstākās kvalitātes vīna cilmes vietas nosaukuma atzīšanu, pēc tam arī 2004. gadā līdz ar kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atzīšanu.

Atbalsojoties Ronsāra [Ronsard] vai Pegī [Peguy] dzejoļos, kuros pieminēti Francijas vēsturē nozīmīgi notikumi, “Valençay” joprojām piedāvā vīnus, kas savulaik celti karaļu un prinču galdos un kas ir Šēras ielejas vīnu izcilības piemērs.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas, paredzot atkāpi, noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, veido teritorija, kas apstiprināta Valsts institūta izcelsmes un kvalitātes jautājumos [Institut national de l’origine et de la qualité] kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2011. gada 10. februārī. Šī teritorija, pamatojoties uz 2021. gada Administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru, dienā, kad valsts kompetentā komiteja apstiprināja šo specifikāciju, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

| — | Indre departaments: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (tikai deleģētās pašvaldības Sainte-Cécile teritorija); |
| --- | --- |

—

Indre departaments: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (tikai deleģētās pašvaldības Sainte-Cécile teritorija);

| — | Indre-et-Loire departaments: Nouans-les-Fontaines; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departaments: Nouans-les-Fontaines;

| — | Loir-et-Cher departaments: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes. |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher departaments: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

| a) | Visas neobligātās norādes uz etiķetēm norāda ar rakstzīmēm, kuras ne augstumā, ne platumā, ne biezumā nav lielākas par divkāršu to rakstzīmju lielumu, ar ko atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

a)

Visas neobligātās norādes uz etiķetēm norāda ar rakstzīmēm, kuras ne augstumā, ne platumā, ne biezumā nav lielākas par divkāršu to rakstzīmju lielumu, ar ko atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| b) | Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu drīkst norādīt šādos gadījumos:






  — | ja tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu drīkst norādīt šādos gadījumos:

—

ja tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta vai

| — | ja šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

ja šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fb136ab-6126-4e61-a569-7094f9a12b65

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/28

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 66/08)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Südsteiermark”

PDO-AT-A0228-AM01

Paziņojuma datums: 29.11.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Maksimālais ražas iznākums

Maksimālais atļautais ražas iznākums no hektāra pirms 2020. gada ražas bija 9 000 kg/ha, bet, sākot ar 2020. gada ražu, tas noteikts 10 000 kg/ha apmērā.

2.   Vīnogu šķirnes

Attiecībā uz ACVN “Südsteiermark” līdz 2018. gada ražai bez ierobežojumiem bija atļauts izmantot visas šķirnes, ko Austrijā atļauts izmantot augstākā labuma vīnu ražošanā. Sākot ar 2018. gada ražu, iespējamo šķirņu saraksts ir ierobežots.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Südsteiermark

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna / vīnu apraksts

ACVN “Südsteiermark”

ĪSS APRAKSTS

Ar ACVN “Südsteiermark” apzīmē tikai baltvīnus.

Krāsa. Baltvīni ir gaiši salmu dzeltenā līdz zaļgandzeltenā krāsā. Augstvērtīgi baltvīni (piemēram, Reserve) pēc ilgākas nogatavināšanas var būt arī gaišā līdz vidēji zeltaini dzeltenā krāsā.

Aromāts. Ar ACVN “Südsteiermark” apzīmēto vīnu smaržā dominē tādi sēkleņaugļi kā āboli, bumbieri un cidonijas. Visiem vīniem piemīt izteikta skābju struktūra, kas palīdz veidot noturīgus aromātus. Jaunvīnu aromātā var būt jūtamas arī svaigi pļautas zāles, zaļo dārzeņpiparu vai nātru notis.

Garša. Būtisks ar ACVN “Stüdsteiermark” apzīmētā vīna garšas elements ir skābums, kas pastiprina un izceļ augļu garšu. Ar ACVN “Südsteiermark” apzīmēto vīnu ražošanā ābolskābā rūgšana tiek izmantota reti.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 15,0 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 9,0 |
| Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) | 4,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (mg/l) | 200 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

15,0

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

9,0

Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā)

4,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (mg/l)

200

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

—

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | ACVN “Südsteiermark” |
| --- | --- |

1.

ACVN “Südsteiermark”

10 000 kg vīnogu no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Izcelsmes apgabals atbilst Leibnicas apriņķim, izņemot Strass pašvaldību Štīrijā, St. Veit pašvaldību Dienvidštīrijā, un pašvaldības Allerheiligen bei Wildon, St. Georgen an der Stiefing, Gabersdorf, Schwarzautal un Heiligenkreuz am Wasen.

7.   Vīna vīnogu šķirnes

| | “Chardonnay” – “Morillon” |
| --- | --- |

“Chardonnay” – “Morillon”

| | “Grauer Burgunder” – “Pinot Gris” |
| --- | --- |

“Grauer Burgunder” – “Pinot Gris”

| | “Grauer Burgunder” – “Ruländer” |
| --- | --- |

“Grauer Burgunder” – “Ruländer”

| | “Muskateller” – “Gelber Muskateller” |
| --- | --- |

“Muskateller” – “Gelber Muskateller”

| | “Sauvignon Blanc” |
| --- | --- |

“Sauvignon Blanc”

| | “Traminer” – “Gelber Traminer” |
| --- | --- |

“Traminer” – “Gelber Traminer”

| | “Traminer” – “Gewürztraminer” |
| --- | --- |

“Traminer” – “Gewürztraminer”

| | “Traminer” – “Roter Traminer” |
| --- | --- |

“Traminer” – “Roter Traminer”

| | “Weißer Burgunder” – “Klevner” |
| --- | --- |

“Weißer Burgunder” – “Klevner”

| | “Weißer Burgunder” – “Pinot Blanc” |
| --- | --- |

“Weißer Burgunder” – “Pinot Blanc”

| | “Weißer Burgunder” – “Weißburgunder” |
| --- | --- |

“Weißer Burgunder” – “Weißburgunder”

| | “Weißer Riesling” – “Rheinriesling” |
| --- | --- |

“Weißer Riesling” – “Rheinriesling”

| | “Weißer Riesling” – “Riesling” |
| --- | --- |

“Weißer Riesling” – “Riesling”

| | “Welschriesling” |
| --- | --- |

“Welschriesling”

8.   SAIKNES APRAKSTS

ACVN “Südsteiermark”

Klimats. ACVN “Südsteiermark” apgabala klimatā vienlīdz jūtama Vidusjūras un Panonijas reģiona ietekme. Vidusjūras klimats nozīmē siltus un mitrus laikapstākļus un tātad arī ilgu veģetācijas periodu. Panoniskā ietekme galvenokārt saistīta ar zemu nakts temperatūru un augstu gaisa mitrumu dienas pirmajā pusē.

Augsne. ACVN “Südsteiermark” apgabalā nav dominējoša augsnes tipa. Galvenokārt sastopamas šīfera, smilts, merģeļa un kaļķakmens augsnes.

Saikne. Papildus klimatiskajiem un augsnes apstākļiem vīna specifiku veicina arī ACVN “Stüdsteiermark” apgabalam raksturīgās stāvās nogāzes (ar vairāk nekā 100 % slīpumu). Panonijas klimatam raksturīgo vēso nakšu dēļ vīni ir ļoti augļaini, un tiem piemīt izteikts skābums. Vidusjūras klimatam raksturīgie siltie un mitrie laikapstākļi ļauj vīniem iegūt šķirnei raksturīgo briedumu. Šī klimatisko apstākļu kombinācija īpaši nāk par labu “Sauvignon Blanc” vīnogām, no kurām iegūst izteikti šķirnei raksturīgus vīnus, kuru garšā jaušamas intensīvas zaļo dārzeņpiparu un svaigi pļautas zāles notis. Vēl viena ACVN “Südsteiermark” apgabala īpatnība ir augstums virs jūras līmeņa, kas sasniedz aptuveni 600 metru un vēl pastiprina Panonijas klimata ietekmi (vēsas naktis). Šķirnēm, kuras jau tāpat ir izteikti aromātiskas (piemēram, “Gelber Muskateller” vai “Burgunder” saimes šķirnes), aromāts šādā augstumā virs jūras līmeņa kļūst vēl intensīvāks.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Ražošana

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Attiecībā uz visiem ar ACVN apzīmētiem vīniem Austrijas Vīna likumā ir paredzēts, ka ACVN vīna ražošanai jānotiek vīnogu audzēšanas reģionā (AĢIN izcelsmes reģions), kurā atrodas ACVN apgabals, vai blakusesošā vīnkopības reģionā. Tāpēc Austrija vispārēji izmanto atkāpi, kas paredzēta Regulas (ES) 2019/33 5. pantā.

Ražošana ārpus Štīrijas var notikt tikai pēc paziņošanas Štīrijas Reģionālajai vīna komitejai un tās atļaujas saņemšanas, kā tas ir, piemēram, tādu pārreģionālu vīna ražotāju gadījumā, kuru galvenais birojs atrodas ārpus ACVN “Südsteiermark” apgabala. Rēķinos, pavadzīmēs un pārvadājuma dokumentos jānorāda izcelsme ACVN “Südsteiermark” apgabalā.

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Austrijas Vīna likumā nav paredzēti vispārīgi noteikumi par ACVN vīnu fasēšanu.

Lai nodrošinātu ACVN “Südsteiermark” kvalitāti un raksturīgās īpašības, attiecībā uz ACVN “Südsteiermark” fasēšanu ir paredzēti šādi nosacījumi.

Ārpus Štīrijas vīnkopības apgabala vīnus fasēt drīkst tikai pēc paziņošanas Štīrijas Reģionālajai vīna komitejai un tās atļaujas saņemšanas. Rēķinos, pavadzīmēs un pārvadājuma dokumentos jānorāda izcelsme ACVN “Südsteiermark” apgabalā.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 23.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/32

---

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

(2023/C 66/09)

Šis paziņojums tiek publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6.b panta 5. punktu.

Paziņojums par standarta grozījuma apstiprināšanu

(Regula (ES) Nr. 1151/2012)

1.   Produkta nosaukums

“Pembrokeshire Earlies” / “Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Trešā valsts, pie kuras pieder ģeogrāfiskais apgabals

Apvienotā Karaliste

3.   Valsts iestāde vai pieteikuma iesniedzēja grupa, kas paziņo standarta grozījumu

Defra

4.   Apstiprinātā grozījuma vai grozījumu apraksts

1.   Sākotnējais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē no ES dalībvalstu šķirņu katalogos reģistrētām sēklas kartupeļu pamatšķirnēm.

Grozītais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē no nacionālajos šķirņu katalogos reģistrētām sēklas kartupeļu pamatšķirnēm.

2.   Sākotnējais teksts

Pirmās ražas kartupeļus, ko ievāc maijā, pārdod zemjainus, lai aizsargātu šo kartupeļu mīksto mizu. Vēlāk kartupeļu miza kļūst pietiekami cieta, lai tos varētu mazgāt. Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ražu novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.

Grozītais teksts

Pirmās ražas kartupeļus pārdod zemjainus, lai aizsargātu šo kartupeļu mīksto mizu. Vēlāk kartupeļu miza kļūst pietiekami cieta, lai tos varētu mazgāt.

Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ražu parasti novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.

3.   Sākotnējais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē no sēklas kartupeļiem, kas iepirkti iepriekšējā rudenī (..).

Grozītais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē no sēklas kartupeļiem, kas iepirkti no avotiem, kuri sertificēti kā brīvi no laputīm (..).

4.   Sākotnējais teksts

Tūlīt pēc ražas novākšanas, pirms kartupeļi tiek izvesti no saimniecības, katrai kartupeļu partijai piešķir unikālu izsekojamu numuru, norāda ražas novākšanas datumu un lauku, kā arī tās Pembrukšīras saimniecības nosaukumu un adresi, kurā tā ievākta. Šī informācija ir pieejama pārstrādātājiem.

Grozītais teksts

Ražas novākšanas laikā, pirms kartupeļi tiek izvesti no saimniecības, katrai kartupeļu partijai piešķir unikālu izsekojamu kodu; tajā norādīts ražas novākšanas datums un lauks, kā arī tās Pembrukšīras saimniecības nosaukums, kurā partija ievākta. Šī informācija ir pieejama pārstrādātājiem.

5.   Sākotnējais teksts

Ja tiek veikta tālāka apstrāde, piemēram, ja kartupeļus no 1 tonnu lielas kastes mazgā un ievieto mazākos iepakojumos, kuru svars minēts iepriekš, katram iepakojumam piešķir atsevišķu numuru, kurā norādīts, ka kartupeļi ņemti no 1 tonnu lielas kastes.

Grozītais teksts

Ja tiek veikta tālāka apstrāde, piemēram, ja kartupeļus no 1 tonnu lielas kastes mazgā un ievieto mazākos iepakojumos, kuru svars minēts iepriekš, katrai partijai piešķir atsevišķu numuru, kas ir izsekojams līdz laukam un audzētājam.

6.   Sākotnējais teksts

Izsekojamības sistēma attiecas uz primāro iepakojumu (kas ir tiešā saskarē ar pārtiku), citiem attiecīgiem iepakojuma materiāliem, piemēram, apdrukātu ārējo iepakojumu, un pārstrādes palīglīdzekļiem.

Grozītais teksts

Izsekojamības sistēma attiecas uz primāro iepakojumu (kas ir tiešā saskarē ar pārtiku) un pārstrādes palīglīdzekļiem.

7.   Sākotnējais teksts

Kad augsnes temperatūra tuvojas 10 °C — parasti tas notiek februāra pēdējās divās nedēļās (bet nesasalušā piekrastes zemē var notikt jau janvārī) —, augsne tiek noecēta, lai to padarītu irdenāku un pēc iespējas smalkāku, un līdz ar to vieglāk žūstošu. Pēc tam augsne ir gatava stādīšanai.

Grozītais teksts

Kad augsnes temperatūra pārsniedz 0 °C un mitruma saturs nodrošina apstrādei pietiekamu irdenumu — parasti tas notiek februāra pēdējās divās nedēļās (bet nesasalušā piekrastes zemē var notikt jau janvārī) —, augsne tiek noecēta un pēc tam no tās tiek nolasīti akmeņi, lai to padarītu irdenāku un pēc iespējas smalkāku, un līdz ar to vieglāk žūstošu. Pēc tam augsne ir gatava stādīšanai.

8.   Sākotnējais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē no sēklas kartupeļiem, kas reģistrēti saskaņā ar Sēklu klasifikācijas shēmu vai līdzvērtīgu shēmu. Sēklas kartupeļus saimniecībā bieži piegādā iepriekšējā rudenī. (..) Asnošanas ēkā ir laba ventilācija, kas mazina slimību un kondensācijas risku un palīdz nodrošināt, ka temperatūra ēkā nepaaugstinās virs 10 °C. (..)

Grozītais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē no sēklas kartupeļiem, kas reģistrēti saskaņā ar Sēklu klasifikācijas shēmu vai līdzvērtīgu shēmu. (..)

Asnošanas ēkā ir laba ventilācija, kas mazina slimību un kondensācijas risku un palīdz nodrošināt, ka temperatūra ēkā nepaaugstinās virs 15 °C. (..)

9.   Sākotnējais teksts

Kartupeļi sadīgst marta vidū. No maija sākuma līdz jūlija beigām kultūraugu miglo (..).

Grozītais teksts

Pēc sadīgšanas kultūraugu miglo (..).

10.   Sākotnējais teksts

Pēc kartupeļu gatavības pārbaudīšanas ražu novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.

Grozītais teksts

Pēc kartupeļu gatavības pārbaudīšanas ražu atkarībā no laikapstākļiem parasti novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.

11.   Sākotnējais teksts

Ja kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē stāvās nogāzēs, kā arī pirmajās divās ražas novākšanas nedēļās, kad kartupeļu miza ir ļoti mīksta, kartupeļu raža jānovāc ar rokām.

Grozītais teksts

Ja kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē stāvās nogāzēs, kā arī pirmajās divās ražas novākšanas nedēļās, kad kartupeļu miza ir ļoti mīksta, kartupeļu raža var būt jānovāc ar rokām.

12.   Sākotnējais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” laiž tirgū pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu vissvaigāko iespējamo produktu; parasti tas notiek 48 stundu laikā pēc ražas novākšanas.

Grozītais teksts

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” laiž tirgū pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu vissvaigāko iespējamo produktu.

13.   Sākotnējais teksts

Kā paskaidrots 4.5. iedaļā, kartupeļi “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes”, ko audzē stāvās nogāzēs, kā arī kartupeļi pirmajās divās ražas novākšanas nedēļās, kad tie ir ļoti mīksti, jānolasa ar rokām.

Grozītais teksts

Kā paskaidrots 4.5. iedaļā, kartupeļi “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes”, ko audzē stāvās nogāzēs, kā arī kartupeļi pirmajās divās ražas novākšanas nedēļās, kad tie ir ļoti mīksti, var būt jānolasa ar rokām.

Šie ir standarta grozījumi, jo tie neietekmē galaprodukta galīgās īpašības.

Izmaiņas vienotajā dokumentā

Vienotā dokumenta punkti, uz kuriem attiecas grozījums vai grozījumi

| 3.2. | Apraksts |
| --- | --- |

3.2.

| 5.2. | Produkta specifika |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Cēloniskā saikne |
| --- | --- |

5.3.

| 3.2. | Produkta apraksts
  Sākotnējais teksts
  (..) un novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.
  Grozītais teksts
  (..) un atkarībā no laikapstākļiem parasti novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām. |
| --- | --- |

3.2.

Sākotnējais teksts

(..) un novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.

Grozītais teksts

(..) un atkarībā no laikapstākļiem parasti novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.

| 5.2. | Produkta specifika
  Sākotnējais teksts
  Augsnes sagatavošanas procesā mazākie akmeņi tiek atstāti zemē, lai tie palīdzētu zemei sasilt, kad augsnes temperatūra tuvojas 10 °C, augsne tiek noecēta, lai to padarītu irdenāku un pēc iespējas smalkāku, līdz ar to vieglāk žūstošu.
  Grozītais teksts
  Augsnes sagatavošanas procesā mazākie akmeņi tiek atstāti zemē, lai tie palīdzētu zemei sasilt. Kad augsnes temperatūra pārsniedz 0 °C un mitruma saturs nodrošina apstrādei pietiekamu irdenumu, augsne tiek noecēta, lai to padarītu vēl irdenāku un pēc iespējas smalkāku, un līdz ar to vieglāk žūstošu.
  Sākotnējais teksts
  Kartupeļi tiek novākti ar rokām un pārdoti zemjaini, lai tiem pēc iespējas mazāk kaitētu. Sezonas turpinājumā kartupeļu miza kļūst pietiekami cieta un tos var uzmanīgi novākt ar mašīnu, taču, tā kā kartupeļi ir nenobrieduši un mīksti, ar mašīnu tie vienmēr jānovāc ļoti uzmanīgi.
  Grozītais teksts
  Ja kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē stāvās nogāzēs, kā arī pirmajās divās ražas novākšanas nedēļās, kad kartupeļu miza ir ļoti mīksta, kartupeļu raža var būt jānovāc ar rokām. |
| --- | --- |

5.2.

Sākotnējais teksts

Augsnes sagatavošanas procesā mazākie akmeņi tiek atstāti zemē, lai tie palīdzētu zemei sasilt, kad augsnes temperatūra tuvojas 10 °C, augsne tiek noecēta, lai to padarītu irdenāku un pēc iespējas smalkāku, līdz ar to vieglāk žūstošu.

Grozītais teksts

Augsnes sagatavošanas procesā mazākie akmeņi tiek atstāti zemē, lai tie palīdzētu zemei sasilt. Kad augsnes temperatūra pārsniedz 0 °C un mitruma saturs nodrošina apstrādei pietiekamu irdenumu, augsne tiek noecēta, lai to padarītu vēl irdenāku un pēc iespējas smalkāku, un līdz ar to vieglāk žūstošu.

Sākotnējais teksts

Kartupeļi tiek novākti ar rokām un pārdoti zemjaini, lai tiem pēc iespējas mazāk kaitētu. Sezonas turpinājumā kartupeļu miza kļūst pietiekami cieta un tos var uzmanīgi novākt ar mašīnu, taču, tā kā kartupeļi ir nenobrieduši un mīksti, ar mašīnu tie vienmēr jānovāc ļoti uzmanīgi.

Grozītais teksts

Ja kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē stāvās nogāzēs, kā arī pirmajās divās ražas novākšanas nedēļās, kad kartupeļu miza ir ļoti mīksta, kartupeļu raža var būt jānovāc ar rokām.

| 5.3. | Cēloniskā saikne
  Sākotnējais teksts
  Turklāt, kad “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek pirmoreiz novākti, tie tiek lasīti ar rokām (nevis novākti mehāniski) un tiek pārdoti zemjaini, lai pasargātu kartupeļa mīksto mizu.
  Grozītais teksts
  Turklāt, kad tiek novākta kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” pirmā raža, tie var būt jānolasa ar rokām (nevis jānovāc mehāniski), un tie tiek pārdoti zemjaini, lai pasargātu kartupeļa mīksto mizu.
  Šie ir standarta grozījumi, jo tie neietekmē galaprodukta galīgās īpašības. |
| --- | --- |

5.3.

Sākotnējais teksts

Turklāt, kad “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek pirmoreiz novākti, tie tiek lasīti ar rokām (nevis novākti mehāniski) un tiek pārdoti zemjaini, lai pasargātu kartupeļa mīksto mizu.

Grozītais teksts

Turklāt, kad tiek novākta kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” pirmā raža, tie var būt jānolasa ar rokām (nevis jānovāc mehāniski), un tie tiek pārdoti zemjaini, lai pasargātu kartupeļa mīksto mizu.

Šie ir standarta grozījumi, jo tie neietekmē galaprodukta galīgās īpašības.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes”

ES Nr.: PGI-GB-1087-AM01 – 30.11.2022.

AĢIN (X) ACVN ()

1.   Nosaukums

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ir nosaukums, kas piešķirts nenobriedušiem Solanaceae dzimtas Solanum tuberosum sugas kartupeļiem. Tie jāstāda, jāaudzē un jānovāc noteiktajā apgabalā – Pembrukšīras grāfistē Rietumvelsā.

Kartupeļi ir neliela izmēra (15–70 mm diametrā) ar apaļu vai ovālu formu, mīkstu mizu un izteikti spēcīgu, svaigu, zemei un riekstiem līdzīgu smaržu un garšu. Tiem ir maiga konsistence, to krāsa ir no baltas līdz gaiši dzeltenai, visam kartupelim viendabīga. Sēklas bumbuļus katru gadu stāda no februāra vidus (taču nesasalušā piekrastes zemē to var darīt jau janvāra beigās) un atkarībā no laikapstākļiem parasti novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām.

Tas notiek daudz agrāk nekā citās Velsas vietās, jo siltāka klimata un auglīgākas, vieglāk apstrādājamas, brīvāk žūstošas augsnes dēļ noteiktajā apgabalā salnu risks ir mazāks nekā citās teritorijās Velsas iekšzemē.

Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” unikālās īpašības ir izveidojušās Pembrukšīras maigā klimata un unikālās augsnes dēļ, kas ļauj kartupeļus stādīt, audzēt un novākt agri. To īsais veģetācijas periods rada svaigo, izteikto, zemei līdzīgo agrā kartupeļa garšu.

Kartupeļus pārdod vai nu nefasētus uz svara, vai iepakotus dažāda svara iepakojumos atbilstīgi patērētāju pieprasījumam.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” stādīšana, audzēšana un ražas novākšana jāveic noteiktajā apgabalā.

3.6.   Griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.7.   Marķēšanas īpašie noteikumi

Marķējumā jāiekļauj apzīmējums “Pembrokeshire Early Potatoes” vai “Pembrokeshire Earlies”.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Pembrukšīras grāfiste Rietumvelsā

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Pembrukšīras grāfiste atrodas Velsas tālākajā rietumu daļā, un to no trim pusēm apskalo jūra. Pembrukšīras priekšrocība ir siltums, kas rodas jūras dēļ, kuru sasilda Golfa (Ziemeļatlantijas) straume. Golfa straume ir silta straume, kas Lielbritānijas rietumkrastu padara siltāku par austrumkrastu. Jūras sildošās ietekmes un klimata līdzsvarotības dēļ Pembrukšīras augsne sasilst agrāk un padara grāfisti par piemērotu teritoriju agro kartupeļu ražošanai. Klimata siltuma ietekme arī mazina salnu risku, un tas dīgstošajiem kartupeļiem nāk par labu, jo novērš iespējamo kaitējumu.

Noteiktā apgabala augsne un klimats ir saistīti ar “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” reputāciju. Tieši augsne un klimata apstākļi ļauj kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzēt un novākt agri. Īsā un agrā veģetācijas perioda dēļ izaug mazs kartupeļa bumbulis ar svaigu, izteiktu, zemei līdzīgu garšu un riekstu smaržu.

No ģeoloģiskā viedokļa Pembrukšīru veido ļoti seni pirmskembrija perioda, agrā un vēlā paleozoja ēras ieži, un šo iežu dēļ tajā ir īpaša augsne. Lielākā daļa no kartupeļiem “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek audzēti sarkanā smilšakmens augsnēs uz dienvidiem vērstās piekrastes nogāzēs, un tās ir ļoti auglīgas, viegli apstrādājamas, brīvi žūstošas un pavasarī ātri sasilst. Pembrukšīras mērenā klimata un auglīgās augsnes dēļ vidējais veģetācijas periods ilgst 9 mēnešus – tas ir ilgāks un sākas agrāk nekā citās Velsas grāfistēs. Zeme ir akmeņaina, un, lai gan lielākie akmeņi var tikt novākti, lai novērstu kaitējumu bumbuļiem, atlikušie mazākie akmeņi palīdz augsnei sasilt, naktī saglabājot lauka siltumu.

5.2.   Produkta specifika

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” raksturo un to vērtību ceļ unikālais izskats un garša. Šādu kartupeļu reputāciju un pieprasījumu pēc tiem vairo fakts, ka tie ir agrākie Velsā pieejamie kartupeļi, kā arī to unikālais izskats, garša un konsistence.

Augsnes sagatavošanas procesā mazākie akmeņi tiek atstāti zemē, lai tie palīdzētu zemei sasilt. Kad augsnes temperatūra pārsniedz 0 oC un mitruma saturs nodrošina apstrādei pietiekamu irdenumu, augsne tiek noecēta, lai to padarītu vēl irdenāku un pēc iespējas smalkāku, un līdz ar to vieglāk žūstošu. Augsni paceļ, veidojot seklas vagas, un kartupeļus stāda ar rokām vai ar mašīnu. Lai kartupeļi augtu ātrāk, sēklas bumbuļus stāda aptuveni zem 75 mm bieza augsnes slāņa, atstājot tikpat biezu augsnes slāni zem tiem. Seklo vagu dēļ augsne var ātrāk sasilt un kartupeļi strauji sadīgt. Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” mazā izmēra dēļ, tos novācot, arī jāveido seklas vagas.

Novāktie kartupeļi ir maza izmēra, jo novākšana notiek agri. Tiem ir izteikta, svaiga, spēcīga, zemei un riekstiem līdzīga garša un smarža. Ražas novākšanas pirmo divu nedēļu laikā kartupeļu miza ir mīksta un maiga, un ar tiem nepieciešama uzmanīga apiešanās. Ja kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzē stāvās nogāzēs, kā arī pirmajās divās ražas novākšanas nedēļās, kad kartupeļu miza ir ļoti mīksta, kartupeļu raža var būt jānovāc ar rokām.

Kartupeļi “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek audzēti jau ilgi un ir plaši atzīti pārtikas rūpniecībā Apvienotajā Karalistē un ārpus tās. Tos kā kvalitatīvu produktu izmanto daudzi slaveni šefpavāri un gastronomi, un to nosaukums tiek regulāri iekļauts viņu ēdienkartēs. Daudzi pazīstami restorānu īpašnieki un pārtikas ražošanas uzņēmumi nepārprotami dod priekšroku šiem agrajiem kartupeļiem.

5.3.   Cēloniska saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” reputāciju un pieprasījumu pēc tiem pastiprina fakts, ka tie ir agrākie pieejamie kartupeļi Velsā un tiem ir izteikta, spēcīga, svaiga, zemei un riekstiem līdzīga garša un smarža. Noteiktā apgabala klimats un auglīgā, viegli apstrādājamā, labi žūstošā un akmeņainā augsne nozīmē to, ka augsne sasilst ātrāk, un tāpēc veģetācijas periods Pembrukšīrā ir agrākais un garākais Velsā. Tas nozīmē, ka “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” var stādīt, audzēt un novākt agrāk nekā jebkur citur Velsas iekšzemē. Iespēja novākt “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tik agri nozīmē to, ka šo kartupeļu organoleptiskās īpašības pēc kvalitātes atšķiras no nobriedušu kartupeļu īpašībām.

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzētājiem ir labas zināšanas par vietējām īpatnībām un īpašas prasmes, kas saistītas ar šo agro kartupeļu audzēšanu. Tās ir saistītas ar konkrēto apgabalu un kultūru, gadu gaitā tikušas pilnveidotas un nodotas no paaudzes paaudzē. Augsnes sagatavošana ir svarīgs process, kurā augsnē tiek atstāti mazi akmentiņi, lai palīdzētu augsnei sasilt, un šā procesa veikšanai ir vajadzīga prasme un pieredze, kas ļauj noteikt, kad saasnojušie kartupeļi ir visvairāk piemēroti stādīšanai. Zināšanas par to, kad stādīt kartupeļus, lai iegūtu lielāku ražu, nozīmē “izjūtu” un izpratni par tādu faktoru kopumu kā augsnes īpašības, augsnes temperatūra un laikapstākļi. Turklāt, kad tiek novākta kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” pirmā raža, tie var būt jānolasa ar rokām (nevis jānovāc mehāniski), un tie tiek pārdoti zemjaini, lai pasargātu kartupeļa mīksto mizu.

Noteiktā apgabala vēsture ir cieši saistīta ar agro kartupeļu audzēšanu, un “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ir liela ekonomiskā un kultūras nozīme Pembrukšīras grāfistē. Redklifs Salemens [Redcliffe Salaman] grāmatā “Kartupeļu vēsture un sociālā ietekme” [The History and Social Influence of the Potato] norāda, ka kartupeļu audzēšana Pembrukšīrā ir bijusi izplatīta jau 1776. gadā. Otrā pasaules kara laikā Pembrukšīras teritorijā tika izaudzēts nozīmīgs kartupeļu daudzums. Pembrukšīras agro kartupeļu audzēšanai grāfistē bija liela nozīme arī 20 . gadsimta piecdesmitajos gados, un tā ir saglabājusies līdz pat šim brīdim. 20. gadsimta astoņdesmitajos gados tika nodibināta Pembrukšīras kartupeļu tirgvedības grupa [Pembrokeshire Potato Marketing Group], un 1995. gadā tika izveidota pārstrādes rūpnīca, kurā “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek sašķiroti un pārstrādāti dažādiem tirgiem.

Kartupeļiem “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ir kvalitatīvu kartupeļu reputācija, tie tiek jau ilgstoši audzēti un ir atzīti pārtikas rūpniecībā vietējā mērogā Pembrukšīrā, Velsā, Apvienotajā Karalistē un ārzemēs. Šos kartupeļus kā kvalitatīvu produktu izmanto daudzi slaveni šefpavāri un gastronomi, un tie kā reģionam raksturīgs pārtikas produkts tiek regulāri iekļauti viņu ēdienkartēs. Lai gan kartupeļus var pasniegt dažādos veidos, visbiežāk tos pasniedz vienkārši svaigi vārītus ar sviestu. Pazīstami restorānu īpašnieki un pārtikas ražošanas uzņēmumi nepārprotami dod priekšroku šiem agrajiem kartupeļiem.

Ouens Hols [Owen Hall], Volfskāslas viesnīcas šefpavārs, Pembrukšīra, Velsa

“(..) pēc manām domām, kartupeļiem “Pembrokeshire Earlies” ir unikāla garša Pembrukšīras auglīgās augsnes dēļ.”

2009. gadā kartupeļiem “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tika piešķirtas vairākas balvas “Velsas patiesā garša” [True Taste of Wales].

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---