# Euroopan unionin C 66/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 66 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta23. helmikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 66

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta23. helmikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2023/C 66/01 | Euroopan keskuspankin suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2023, Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista, (EKP/2023/1) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan keskuspankki

2023/C 66/01

Euroopan keskuspankin suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2023, Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista, (EKP/2023/1)

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 66/02 | Komission tiedonanto – Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 33 a artiklan 3 kohdan mukaiset ohjeet medialukutaidon edistämis- ja kehittämistoimenpiteitä koskevien jäsenvaltioiden kertomusten sisällöstä | 3 |
| 2023/C 66/03 | Menettelyn aloittaminen (Asia M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  ) | 10 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2023/C 66/02

Komission tiedonanto – Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 33 a artiklan 3 kohdan mukaiset ohjeet medialukutaidon edistämis- ja kehittämistoimenpiteitä koskevien jäsenvaltioiden kertomusten sisällöstä

3

2023/C 66/03

Menettelyn aloittaminen (Asia M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 66/04 | Euron kurssi – 22. helmikuuta 2023 | 11 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2023/C 66/04

Euron kurssi – 22. helmikuuta 2023

11

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 66/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 12 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 66/06 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 14 |
| 2023/C 66/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 21 |
| 2023/C 66/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 28 |
| 2023/C 66/09 | Erään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän hyväksytyn tuote-eritelmän vakiomuutoksen julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 b artiklan 2 ja 3 kohta) | 32 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2023/C 66/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

12

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2023/C 66/06

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

14

2023/C 66/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

21

2023/C 66/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

28

2023/C 66/09

Erään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän hyväksytyn tuote-eritelmän vakiomuutoksen julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 b artiklan 2 ja 3 kohta)

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan keskuspankki

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/1

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,

annettu 15 päivänä helmikuuta 2023,

Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista

(EKP/2023/1)

(2023/C 66/01)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

| (2) | Vuonna 2016 Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland valitsi Mazarsin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2016–2020 (1). Mazarsin toimikautta Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisina tilintarkastajina jatkettiin vuonna 2021 tilikausiksi 2021 ja 2022 (2). |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2016 Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland valitsi Mazarsin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2016–2020 (1). Mazarsin toimikautta Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisina tilintarkastajina jatkettiin vuonna 2021 tilikausiksi 2021 ja 2022 (2).

| (3) | Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyy tilikauden 2022 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2023 alkaen. |
| --- | --- |

(3)

Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyy tilikauden 2022 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2023 alkaen.

| (4) | Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland on valinnut Grant Thornton Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2023–2027 siten, että toimikautta on mahdollista jatkaa tilikausiksi 2028–2029, |
| --- | --- |

(4)

Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland on valinnut Grant Thornton Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2023–2027 siten, että toimikautta on mahdollista jatkaa tilikausiksi 2028–2029,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Suositetaan, että Grant Thornton Ireland nimitetään Banc Ceannais na hEireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2023–2027 siten, että toimikautta on mahdollista jatkaa tilikausiksi 2028–2029.

Tehty Frankfurt am Mainissa 15 päivänä helmikuuta 2023.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopan keskuspankin suositus EKP/2016/29, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hEireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista (EUVL C 413, 10.11.2016, s. 1).

1

(2)  Euroopan keskuspankin suositus EKP/2021/44, annettu 29 päivänä syyskuuta 2021, Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hEireann//Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista (EUVL C 403, 6.10.2021, s. 1).

2

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/3

---

KOMISSION TIEDONANTO

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 33 a artiklan 3 kohdan mukaiset ohjeet medialukutaidon edistämis- ja kehittämistoimenpiteitä koskevien jäsenvaltioiden kertomusten sisällöstä

(2023/C 66/02)

I.   JOHDANTO

Medialukutaitoiset henkilöt pystyvät tekemään tietoon perustuvia valintoja, ymmärtämään sisällön ja palvelujen luonteen sekä hyödyntämään eri viestintäteknologioiden tarjoamat monipuoliset mahdollisuudet. He pystyvät muita paremmin suojaamaan itseään ja perhettään haitalliselta tai laittomalta sisällöltä. Medialukutaito voi myös olla arvokas väline disinformaation leviämisen torjunnassa, sillä se auttaa käyttäjiä arvioimaan kriittisesti tietolähteitä ja siten havaitsemaan väärän tai harhaanjohtavan sisällön, kuten disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi annetuissa komission ohjeissa (1) todetaan. Medialukutaito antaa siten ihmisille mahdollisuuden osallistua avoimempaan ja paremmin tietoon perustuvaan demokraattiseen keskusteluun.

Medialukutaidon kriittinen luonne ja sen kehittämistarve on tunnustettu Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa (2) ja media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmassa (3). Digitaalisen muutoksen edellyttämien digitaalisten taitojen ja osaamisen parantaminen, mukaan lukien digitaalinen lukutaito ja medialukutaito, on yksi digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman (4) strategisista painopisteistä.

Direktiivin (EU) 2018/1808 johdanto-osan 59 kappaleessa todetaan, että ”medialukutaidolla” tarkoitetaan henkilön taitoja, tietämystä ja ymmärrystä, joiden avulla hän voi käyttää medioita tehokkaasti ja turvallisesti. Ihmiset tarvitsevat hyvää medialukutaitoa, jotta he voivat seurata tietoja ja käyttää, arvioida kriittisesti ja luoda mediasisältöä vastuullisesti ja turvallisesti.

Medialukutaitoa ei pitäisi rajoittaa työkaluista ja teknologiasta oppimiseen, vaan sen tavoitteena olisi oltava antaa ihmisille kriittisen ajattelun taito, jota tarvitaan harkinnan käyttämiseen, monimutkaisten tosiasioiden analysoimiseen ja mielipiteiden ja tosiasioiden välisen eron tunnistamiseen. Sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot, niin mediapalvelujen tarjoajien kuin videonjakoalustojen tarjoajien lisäksi ja yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa, edistävät medialukutaidon kehittämistä yhteiskunnan kaikilla tasoilla kaikenikäisiä ihmisiä ja kaikkea mediaa varten. Edistymistä tässä asiassa olisi seurattava tiiviisti.

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä (5) (33 a artiklan 1 kohta) asetetaan jäsenvaltioille uusia velvoitteita edistää medialukutaitoa ja toteuttaa toimenpiteitä sen kehittämiseksi.

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 33 a artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle kyseisen velvoitteen täytäntöönpanosta ”viimeistään 19 päivänä joulukuuta 2022 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi”.

Direktiivin 33 a artiklan 3 kohdan mukaan ”komissio antaa yhteyskomiteaa kuultuaan ohjeita siitä, mitä kertomuksen piiriin kuuluu”.

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 28 b artiklassa vahvistetaan myös videonjakoalustoja koskevat medialukutaitoa koskevat velvoitteet käyttäjien suojelemiseksi laittomalta ja haitalliselta sisällöltä. Direktiivin 28 b artiklan 3 kohdan j alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat videonjakoalustojen tarjoajat tarjoavat tehokkaita medialukutaitoa tukevia toimenpiteitä ja välineitä ja lisäävät käyttäjien tietoisuutta näistä toimenpiteistä ja välineistä.

Direktiivin 28 b artiklan 5 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarvittavat mekanismit tällaisten videonjakoalustojen tarjoajien toteuttamien toimenpiteiden asianmukaisuuden arvioimiseksi ja annettava näiden toimenpiteiden arviointi kansallisten sääntelyviranomaistensa tai -elintensä tehtäväksi.

Direktiivin (EU) 2018/1808 johdanto-osan 5 kappaleen mukaan sosiaalisen median palvelun olisi kuuluttava näiden velvoitteiden piiriin, jos ohjelmien ja käyttäjien tuottamien videoiden tarjoaminen on kyseisen palvelun olennainen toiminto. Ohjelmien ja käyttäjien tuottamien videoiden tarjoamisen voidaan katsoa olevan sosiaalisen median palvelun olennainen toiminto, jos audiovisuaalinen sisältö ei ole sen toiminnassa vain oheistoimintaa tai ei muodosta siitä vain pientä osaa (6).

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 30 b artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA) ”vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä audiovisuaalisten mediapalvelujen sääntelyjärjestelmän soveltamisesta, mukaan lukien esteettömyydestä ja medialukutaidosta”.

Toinen foorumi medialukutaitoa koskevien parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja synergioiden tutkimiseksi on medialukutaitoa käsittelevä komission asiantuntijaryhmä (7). Disinformaation torjuntaa ja digitaalisen lukutaidon edistämistä koulutuksen avulla käsittelevä komission asiantuntijaryhmä (8) on myös ollut tärkeä foorumi, jossa on vaihdettu ajatuksia koulutusalan tehokkaista eurooppalaisista aloitteista.

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 33 a artiklan 3 kohdan mukaisesti tämän asiakirjan tarkoituksena on antaa ohjeita siitä, mitä medialukutaidon edistämis- ja kehittämistoimenpiteitä koskevien jäsenvaltioiden kertomusten pitäisi sisältää. Ohjeet täydentävät audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä asetettuja yleisiä tavoitteita, ja niillä pyritään myös auttamaan jäsenvaltioita jakamaan medialukutaitoa koskevia parhaita käytäntöjä. Komissio on näitä ohjeita laatiessaan kuullut asianmukaisesti yhteyskomiteaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 33 a artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Ohjeet eivät ole sitovia. Siltä osin kuin ohjeissa voidaan tulkita audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä, komission kanta ei vaikuta Euroopan unionin tuomioistuimen mahdollisiin tulkintoihin.

II.   RAPORTOINTIJAKSO JA ASIANOMAISET MEDIAMARKKINOIDEN TOIMIJAT

1.   Raportointijakso

Direktiivin (EU) 2018/1808 2 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot saattavat sen osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 19. syyskuuta 2020. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden kertomusten olisi aluksi katettava ajanjakso syyskuusta 2020 lokakuuhun 2022 (9). Seuraavien kertomusten olisi katettava vastaavat kolmen vuoden kaudet, jotka päättyvät kunkin kauden viimeisen vuoden lokakuussa.

2.   Asianomaiset mediamarkkinoiden toimijat

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 33 a artiklan 1 kohdan ja 28 b artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden kertomusten olisi katettava ainakin medialukutaitoa koskevat toimenpiteet, jotka liittyvät audiovisuaalisiin mediapalveluihin ja videonjakoalustoihin, sellaisina kuin ne on määritelty audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä.

III.   KERTOMUSTEN RAKENNE

1.   Yleiskatsaus

Kertomuksissa olisi oltava viisi osaa (a–e; ks. jäljempänä). Kahdessa ensimmäisessä osassa (a ja b) olisi annettava vähintään jäljempänä mainitut tiedot. Kolmannessa, neljännessä ja viidennessä osassa (c, d ja e) olisi pyrittävä antamaan mahdollisimman kattava kuvaus kyseessä olevista toimenpiteistä. Jäsenvaltiot voivat myös sisällyttää kertomukseen kaikki lisätiedot, joita ne pitävät kertomuksen kannalta olennaisina.

Kertomusten jokaisessa osassa olisi esitettävä luettelo ja mahdollisuuksien mukaan lyhyt kuvaus toimenpiteistä, järjestelyistä, toimista ja kehityksestä. Lyhyt kuvaus voisi sisältää tärkeimmät osatekijät, kuten tavoitteet, kohteena olevat elimet ja/tai väestön, täytäntöönpanomenetelmät sekä tulokset, jos niitä on saatavilla. Kertomuksissa olisi mahdollisuuksien mukaan oltava myös viittauksia tietolähteisiin, kuten asiaankuuluviin verkkosivustoihin, vaikka ne olisivat saatavilla vain kansallisilla kielillä.

2.   Kertomusten osat

a.   Oikeudelliset ja/tai toimintapoliittiset toimenpiteet

Jäsenvaltioiden olisi raportoitava voimassa olevista lainsäädäntötoimenpiteistä ja muista oikeudellisista toimenpiteistä ja tarvittaessa toimenpiteistä, joita on suunniteltu medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi. Niiden olisi erityisesti raportoitava audiovisuaalisten mediapalvelujen ja videonjakoalustojen tarjoajia koskevista oikeudellisista säännöistä, sellaisina kuin ne on määritelty audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä, myös silloin, kun tällaiset säännöt ovat osa laajempia medialukutaitokehyksiä, jotka kattavat esimerkiksi kaikki mediapalvelut ja/tai kaikki tietoyhteiskunnan palvelut.

Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan raportoitava myös laajemmista poliittisista toimenpiteistä, kuten kansallisista ja/tai alueellisista strategioista ja toimintasuunnitelmista medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi.

Siltä osin kuin sovellettavat oikeudelliset säännöt asettavat audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajille ja videonjakoalustojen tarjoajille velvoitteita toteuttaa medialukutaitoa koskevia toimenpiteitä, jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan raportoitava tällaisista toimenpiteistä lainkäyttövaltaansa kuuluvien palveluntarjoajien osalta. Videonjakoalustojen osalta jäsenvaltioiden olisi myös raportoitava arvioinneistaan, jotka koskevat niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien videonjakoalustojen tarjoajien toteuttamien medialukutaitoa koskevien toimenpiteiden asianmukaisuutta, ottaen huomioon medialukutaidon välineistön (10).

b.   Organisatoriset toimenpiteet

Jäsenvaltioiden olisi raportoitava organisatorisista toimenpiteistä ja järjestelyistä, jotka ovat käytössä audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin mukaisten medialukutaitoa koskevien velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti ilmoitettava, mitkä viranomaiset tai elimet kansallisella, alueellisella ja/tai paikallisella tasolla, tapauksen mukaan, vastaavat medialukutaidon edistämisestä ja kehittämisestä sekä audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajille ja videonjakoalustojen tarjoajille mahdollisesti asetettujen velvoitteiden noudattamisen valvonnasta. Niiden olisi myös ilmoitettava, mitä erityistehtäviä näille viranomaisille tai elimille on annettu. Tässä yhteydessä olisi täsmennettävä mahdolliset riippumattomien media-alan sääntelyviranomaisten tehtävät medialukutaidon alalla.

Kertomuksissa olisi mahdollisuuksien mukaan annettava tietoa myös sidosryhmien yhteistyörakenteista ja eri sidosryhmistä, jotka tekevät yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten ja elinten kanssa niiden medialukutaitotoimien toteuttamiseksi.

c.   Julkinen rahoitus ja muut medialukutaidon rahoitusjärjestelyt

Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä parhaansa mukaan kuvaamaan medialukutaidon edistämiseen ja kehittämiseen osoitetun julkisen rahoituksen laajuutta ja aikataulua. Tämän olisi katettava ainakin kansallisen tason talousarvio. Kertomuksissa voitaisiin kuvailla lyhyesti medialukutaitoon liittyvien toimien rahoittamiseen käytettäviä rahoitusvälineitä, mukaan lukien välineet, joilla pyritään houkuttelemaan yksityistä rahoitusta.

d.   Osallistamis- ja valistustoimet, mukaan lukien medialukutaidon opetussuunnitelmat

Jäsenvaltioiden olisi parhaansa mukaan pyrittävä raportoimaan kaikista osallistamis- ja valistustoimista, joita ne ovat toteuttaneet medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi kaikissa ikäryhmissä virallisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen näkökulmasta. Jäsenvaltiot voisivat mahdollisuuksien mukaan ja soveltuvin osin viitata myös markkinatoimijoiden, tieteellisten elinten tai kansalaisjärjestöjen toteuttamiin asiaankuuluviin osallistamis- ja valistustoimiin. Tällaisia voivat olla medialukutaitoviikot sekä tietyille väestöryhmille, myös nuorille, suunnatut kampanjat ja koulutustoimet.

Tältä osin jäsenvaltiot voisivat harkita mahdollisuutta ottaa käyttöön jäsenneltyjä viestintävälineitä Euroopan komission rahoittaman eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin (EDMO) (11) kansallisten keskusten kanssa. Kansallisten EDMO-keskusten tavoitteisiin kuuluu i) yhteistyö kansallisten mediaviranomaisten kanssa verkkoalustojen toimintapolitiikkojen ja digitaalisen median ekosysteemin seurannassa ja ii) medialukutaitoon liittyvien toimien järjestäminen (12).

Jäsenvaltiot voisivat myös mahdollisuuksien mukaan raportoida medialukutaidon edistämistä ja kehittämistä edistävien toimenpiteiden sisällyttämisestä virallisiin opetussuunnitelmiin eri tasoilla (perus-, keski-, korkea- tai muu koulutusaste) (13) joko erillisenä ja/tai oppiainerajat ylittävänä koulutuksena. Tämä voisi kattaa myös opettajille ja kouluttajille tarkoitetut medialukutaitomoduulit, jotka liittyvät erityisesti opettajien peruskoulutukseen ja/tai jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen, kuten alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen Euroopan audiovisuaalisia ja verkkotietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (14) suositellaan.

Kertomuksissa voitaisiin viitata asiaankuuluviin yleisön saatavilla oleviin medialukutaitoresursseihin, kuten asiaa koskeviin verkkoportaaleihin, vaikka ne olisivat saatavilla vain kansallisilla kielillä.

e.   Arviointitoimenpiteet ja -menetelmät

Jäsenvaltioita, jotka käyttävät tai haluaisivat ottaa käyttöön toimenpiteitä medialukutaitoa edistävien alueellisten tai kansallisten media-aloitteiden vaikutusten arvioimiseksi, mukaan lukien tulosmittausindikaattorit medialukutaitoa koskevien toimenpiteidensä ja menetelmiensä vaikutusten arvioimiseksi, kannustetaan luettelemaan ja kuvailemaan kertomuksissaan tällaiset toimenpiteet ja niiden tulokset (15).

IV.   MENETTELYÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 30 b artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan ERGAn tehtävänä on ”vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä audiovisuaalisten mediapalvelujen sääntelyjärjestelmän soveltamisesta, mukaan lukien esteettömyydestä ja medialukutaidosta”. Tämän vaatimuksen vuoksi komissio kannustaa kansallisia sääntelyviranomaisia jatkamaan medialukutaitoa koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ERGAn puitteissa, myös näiden ohjeiden soveltamisen osalta.

Tietoisuuden lisäämiseksi ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden kertomukset julkaistaan komission verkkosivustolla.

Kertomuksista on hyötyä myös digitaalisia taitoja koskevien tavoitteiden kannalta, jotka ovat osa digitaalista vuosikymmentä 2030 koskevaa toimintapoliittista ohjelmaa (16), ja niitä voidaan hyödyntää jäsenvaltioiden digitaalista vuosikymmentä koskevissa strategisissa etenemissuunnitelmissa.

---

(1)  COM(2021) 262 final.

(2)  Komission tiedonanto Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta, COM(2020) 790 final.

(3)  Komission tiedonanto ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma”, COM(2020) 784 final.

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan”, COM(2020) 624 final.

(5)  Näissä ohjeissa tehdyt viittaukset audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan direktiiviin katsotaan viittauksiksi audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annettuun direktiiviin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 14 päivänä marraskuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/1808 (EUVL L 303, 28.11.2018, s. 69). Direktiivi on saatavilla osoitteessa https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1808&from=SK

(6)  Ks. myös komission tiedonanto ”Ohjeet audiovisuaalisia videopalveluja koskevan direktiivin mukaiseen videonjakoalustapalvelun määritelmään liittyvän olennaisen toiminnon kriteerin soveltamisesta käytännössä” (EUVL C 223, 7.7.2020, s. 3).

(7)  Medialukutaitoa käsittelevä asiantuntijaryhmä kokoontuu kahdesti vuodessa ja tarjoaa interaktiivisen tilan jäsenvaltioiden edustajien välisille keskusteluille. Siihen osallistuu kutsuttuja asiantuntijoita eurooppalaisista ja maailmanlaajuisista medialukutaitoyhteisöistä. Ks. https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2541

(8)  Asiantuntijaryhmä antoi panoksensa digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan ja julkaisi työstään loppuraportin, joka sisältää yleiskatsauksen hyvistä käytännöistä ja suosituksista sekä opettajille ja kasvattajille suunnatut ohjeet disinformaation torjumisesta ja digilukutaidon edistämisestä koulutuksen avulla. Ks. lähemmin osoitteessa: https://education.ec.europa.eu/focus-topics/digital-education/action-plan/action-7

(9)  Jäsenvaltiot voivat halutessaan myös lisätä viittauksia tämän raportointijakson ulkopuolisiin toimenpiteisiin tai toimiin.

(10)  https://erga-online.eu/wp-content/uploads/2021/12/ERGA-AG3-2021-Report-on-Media-Literacy.pdf

(11)  https://edmo.eu/2021/05/26/national-edmo-hubs-announced/

(12)  Tällä hetkellä EDMO-verkostoon on liittynyt 14 valittua kansallista keskusta. Verkosto kattaa kaikki EU:n 27 jäsenvaltiota sekä Norjan ETA-alueella.

(13)  Jäsenvaltiot voivat medialukutaitoa koskevia opetussuunnitelmia laatiessaan ottaa huomioon kansalaisille tarkoitetun eurooppalaisen digitaalisten taitojen puitekehyksen (saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp/digital-competence-framework ) sekä ohjeet opettajille ja kasvattajille disinformaation torjumisesta ja digilukutaidon edistämisestä koulutuksen avulla (saatavilla osoitteessa https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/a224c235-4843-11ed-92ed-01aa75ed71a1/language-en).

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja oikeudesta vastineeseen Euroopan audiovisuaalisia ja verkkotietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen on saatavilla täällä: EUR-Lex - 32006H0952 - FI - EUR-Lex (europa.eu).

(15)  Medialukutaidon tason arvioimiseksi jäsenvaltiot voivat käyttää olemassa olevia arviointikehyksiä. Näitä ovat muun muassa ”Study on Assessment Criteria for Media Literacy Levels: A comprehensive view of the concept of media literacy and an understanding of how media literacy levels in Europe should be assessed” (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/115550fe-a89f-4086-82e5-c7573e26c38a), ”Testing and Refining Criteria to Assess Media Literacy Levels in Europe” (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/4cbb53b5-689c-4996-b36b-e920df63cd40) sekä UNESCOn kehittämä ”Global media and information literacy assessment framework: country readiness and competencies” (https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000224655).

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/2481, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, digitaalinen vuosikymmen 2030 -ohjelman perustamisesta (EUVL L 323, 19.12.2022, s. 4).

---

LISÄYS

Medialukutaitoa koskevien jäsenvaltioiden kertomusten malli

Medialukutaitoa koskevien jäsenvaltioiden kertomusten jäsentämiseksi ehdotetaan seuraavia kysymyksiä. Tarkempaa tietoa sisällytettävistä tiedoista on näiden ohjeiden 2 osassa.

| a. | Oikeudelliset ja/tai toimintapoliittiset toimenpiteet |
| --- | --- |

a.

Oikeudelliset ja/tai toimintapoliittiset toimenpiteet

| — | Mitä lainsäädäntötoimenpiteitä ja muita luonteeltaan oikeudellisia toimenpiteitä, joita sovelletaan audiovisuaalisiin mediapalveluihin ja videonjakoalustojen tarjoajiin, on maassanne käytössä tai suunnitteilla medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi? |
| --- | --- |

—

Mitä lainsäädäntötoimenpiteitä ja muita luonteeltaan oikeudellisia toimenpiteitä, joita sovelletaan audiovisuaalisiin mediapalveluihin ja videonjakoalustojen tarjoajiin, on maassanne käytössä tai suunnitteilla medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi?

| — | Onko maassanne asetettu velvoitteita audiovisuaalisten mediapalvelujen ja videonjakoalustojen tarjoajille medialukutaitoa koskevien toimenpiteiden toteuttamiseksi? |
| --- | --- |

—

Onko maassanne asetettu velvoitteita audiovisuaalisten mediapalvelujen ja videonjakoalustojen tarjoajille medialukutaitoa koskevien toimenpiteiden toteuttamiseksi?

| — | Mitä laajempia poliittisia toimenpiteitä maassanne on toteutettu medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi? |
| --- | --- |

—

Mitä laajempia poliittisia toimenpiteitä maassanne on toteutettu medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi?

| — | Miten arvioitte maanne lainkäyttövaltaan kuuluvien videonjakoalustojen tarjoajien toteuttamien medialukutaitoa koskevien toimenpiteiden asianmukaisuutta, kun otetaan huomioon medialukutaidon välineistö? |
| --- | --- |

—

Miten arvioitte maanne lainkäyttövaltaan kuuluvien videonjakoalustojen tarjoajien toteuttamien medialukutaitoa koskevien toimenpiteiden asianmukaisuutta, kun otetaan huomioon medialukutaidon välineistö?

| b. | Organisatoriset toimenpiteet |
| --- | --- |

b.

Organisatoriset toimenpiteet

| — | Mitkä viranomaiset tai elimet vastaavat maassanne medialukutaidon edistämisestä ja kehittämisestä sekä audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajille ja videonjakoalustojen tarjoajille mahdollisesti asetettujen velvoitteiden noudattamisen valvonnasta?
  Mitä erityistehtäviä niille on annettu? |
| --- | --- |

—

Mitkä viranomaiset tai elimet vastaavat maassanne medialukutaidon edistämisestä ja kehittämisestä sekä audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajille ja videonjakoalustojen tarjoajille mahdollisesti asetettujen velvoitteiden noudattamisen valvonnasta?

Mitä erityistehtäviä niille on annettu?

| — | Voisitteko antaa tietoa sidosryhmien yhteistyörakenteista ja eri sidosryhmistä, jotka tekevät yhteistyötä maanne viranomaisten ja elinten kanssa niiden medialukutaitotoimien toteuttamiseksi? |
| --- | --- |

—

Voisitteko antaa tietoa sidosryhmien yhteistyörakenteista ja eri sidosryhmistä, jotka tekevät yhteistyötä maanne viranomaisten ja elinten kanssa niiden medialukutaitotoimien toteuttamiseksi?

| c. | Julkinen rahoitus ja muut medialukutaidon rahoitusjärjestelyt |
| --- | --- |

c.

Julkinen rahoitus ja muut medialukutaidon rahoitusjärjestelyt

| — | Voisitteko kuvailla medialukutaidon edistämiseen ja kehittämiseen maassanne osoitetun julkisen rahoituksen laajuutta ja aikataulua sekä medialukutaitoon liittyvien toimien rahoittamiseen käytettäviä rahoitusvälineitä, mukaan lukien välineet, joilla pyritään houkuttelemaan yksityistä rahoitusta? |
| --- | --- |

—

Voisitteko kuvailla medialukutaidon edistämiseen ja kehittämiseen maassanne osoitetun julkisen rahoituksen laajuutta ja aikataulua sekä medialukutaitoon liittyvien toimien rahoittamiseen käytettäviä rahoitusvälineitä, mukaan lukien välineet, joilla pyritään houkuttelemaan yksityistä rahoitusta?

| d. | Osallistamis- ja valistustoimet, mukaan lukien medialukutaidon opetussuunnitelmat |
| --- | --- |

d.

Osallistamis- ja valistustoimet, mukaan lukien medialukutaidon opetussuunnitelmat

| — | Mitä osallistamis- tai valistustoimia maassanne on toteutettu ja mitä vastaavia toimia markkinatoimijat, tieteelliset elimet tai kansalaisjärjestöt ovat toteuttaneet medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi? |
| --- | --- |

—

Mitä osallistamis- tai valistustoimia maassanne on toteutettu ja mitä vastaavia toimia markkinatoimijat, tieteelliset elimet tai kansalaisjärjestöt ovat toteuttaneet medialukutaidon edistämiseksi ja kehittämiseksi?

| — | Onko maassanne otettu käyttöön jäsenneltyjä viestintävälineitä eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin (EDMO) kansallisten keskusten kanssa tai harkittu tätä mahdollisuutta? |
| --- | --- |

—

Onko maassanne otettu käyttöön jäsenneltyjä viestintävälineitä eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin (EDMO) kansallisten keskusten kanssa tai harkittu tätä mahdollisuutta?

| — | Mitä toimenpiteitä maassanne on toteutettu medialukutaidon edistämisen ja kehittämisen sisällyttämiseksi eri koulutusasteiden virallisiin opetussuunnitelmiin ja opettajien ja kouluttajien peruskoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen koulutukseen sekä asiaankuuluvien medialukutaitoresurssien asettamiseksi yleisön saataville? |
| --- | --- |

—

Mitä toimenpiteitä maassanne on toteutettu medialukutaidon edistämisen ja kehittämisen sisällyttämiseksi eri koulutusasteiden virallisiin opetussuunnitelmiin ja opettajien ja kouluttajien peruskoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen koulutukseen sekä asiaankuuluvien medialukutaitoresurssien asettamiseksi yleisön saataville?

| e. | Arviointitoimenpiteet ja -menetelmät |
| --- | --- |

e.

Arviointitoimenpiteet ja -menetelmät

| — | Käytetäänkö maassanne tai haluttaisiinko siellä ottaa käyttöön toimenpiteitä alueellisten tai kansallisten media-aloitteiden vaikutusten arvioimiseksi, mukaan lukien tulosmittausindikaattorit medialukutaitoa koskevien toimenpiteiden ja menetelmien vaikutusten arvioimiseksi? Jos on, luetelkaa toimenpiteet ja kuvailkaa niitä ja niiden tuloksia. |
| --- | --- |

—

Käytetäänkö maassanne tai haluttaisiinko siellä ottaa käyttöön toimenpiteitä alueellisten tai kansallisten media-aloitteiden vaikutusten arvioimiseksi, mukaan lukien tulosmittausindikaattorit medialukutaitoa koskevien toimenpiteiden ja menetelmien vaikutusten arvioimiseksi? Jos on, luetelkaa toimenpiteet ja kuvailkaa niitä ja niiden tuloksia.

| Lisätiedot |
| --- |
| — | Onko kertomuksen kannalta merkityksellisiä lisätietoja? |

Lisätiedot

—

Onko kertomuksen kannalta merkityksellisiä lisätietoja?

---

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/10

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 66/03)

Komissio päätti 17. helmikuuta 2023 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Menettelyn aloittaminen käynnistää niin sanotun toisen vaiheen tutkimuksen, joka koskee ilmoitettua yrityskeskittymää, eikä vaikuta asiassa annettavaan lopulliseen päätökseen. Menettelyn aloittamista koskeva päätös on annettu komission asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua yrityskeskittymää koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/11

---

Euron kurssi (1)

22. helmikuuta 2023

(2023/C 66/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0644 |
| JPY | Japanin jeniä | 143,24 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4459 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87945 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,0163 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9870 |
| ISK | Islannin kruunua | 154,30 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,9665 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 23,669 |
| HUF | Unkarin forinttia | 382,33 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,7443 |
| RON | Romanian leuta | 4,9238 |
| TRY | Turkin liiraa | 20,0908 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5576 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4408 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,3512 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7066 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4252 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 386,99 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 19,4048 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,3367 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 178,12 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7275 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,648 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,775 |
| BRL | Brasilian realia | 5,5008 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,5976 |
| INR | Intian rupiaa | 88,2380 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0644

JPY

Japanin jeniä

143,24

DKK

Tanskan kruunua

7,4459

GBP

Englannin puntaa

0,87945

SEK

Ruotsin kruunua

11,0163

CHF

Sveitsin frangia

0,9870

ISK

Islannin kruunua

154,30

NOK

Norjan kruunua

10,9665

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

23,669

HUF

Unkarin forinttia

382,33

PLN

Puolan zlotya

4,7443

RON

Romanian leuta

4,9238

TRY

Turkin liiraa

20,0908

AUD

Australian dollaria

1,5576

CAD

Kanadan dollaria

1,4408

HKD

Hongkongin dollaria

8,3512

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7066

SGD

Singaporen dollaria

1,4252

KRW

Etelä-Korean wonia

1 386,99

ZAR

Etelä-Afrikan randia

19,4048

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,3367

IDR

Indonesian rupiaa

16 178,12

MYR

Malesian ringgitiä

4,7275

PHP

Filippiinien pesoa

58,648

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,775

BRL

Brasilian realia

5,5008

MXN

Meksikon pesoa

19,5976

INR

Intian rupiaa

88,2380

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/12

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 66/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Macquarie Group Limited (MGL, Australia) |
| --- | --- |

—

Macquarie Group Limited (MGL, Australia)

| — | British Columbia Investment Management Corporation (BCI, Kanada). |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation (BCI, Kanada).

MGL ja BCI hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Eku Energy Group Limited (Eku Energy, aiemmin rekisteröity nimellä GIG Energy Storage UK (2), Yhdistynyt kuningaskunta), joka on tällä hetkellä yrityksen MGL yksinomaisessa määräysvallassa.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | MGL on globaalisti toimiva pankki-, rahoitus-, sijoitus- ja varainhoitopalvelujen tarjoaja. |
| --- | --- |

—

MGL on globaalisti toimiva pankki-, rahoitus-, sijoitus- ja varainhoitopalvelujen tarjoaja.

| — | BCI on institutionaalinen sijoittaja, joka tekee sijoituksia Brittiläisen Kolumbian julkisen sektorin asiakkaiden, kuten eläke-, vakuutus- ja erityisrahastojen, lukuun. |
| --- | --- |

—

BCI on institutionaalinen sijoittaja, joka tekee sijoituksia Brittiläisen Kolumbian julkisen sektorin asiakkaiden, kuten eläke-, vakuutus- ja erityisrahastojen, lukuun.

3.

Eku Energy kehittää, rakentaa ja ylläpitää akkuvarastolaitoksia.

4.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (3).

5.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

| Postiosoite: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Postiosoite:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  Eku Energy oli aiemmin rekisteröity nimellä GIG Energy Storage UK. Nimi muutettiin 29. marraskuuta 2022 muotoon Eku Energy.

2

(3)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

3

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/14

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2023/C 66/06)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Médoc”

PDO-FR-A0730-AM05

Tiedonannon päivämäärä: 23.11.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kuntien luettelo on saatettu ajan tasalle vuoden 2022 virallisen geokoodin perusteella,

Muutos on puhtaasti toimituksellinen, eikä maantieteellistä aluetta ole muutettu.

Yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa on muutettu kyseisen muutoksen mukaisesti.

2.   Uusien lajikkeiden käyttöönotto ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi

Tuote-eritelmään on lisätty lajikkeet Arinarnoa N, Castets N, Marselan N ja Touriga nacional N. Nämä lajikkeet ovat myöhäisiä, mikä voi olla eduksi ilmaston lämpeneminen huomioon ottaen. Ne eivät myöskään ole kovin herkkiä mädäntymiselle, härmälle tai viinilehtihomeelle. Näistä neljästä lajikkeesta saadaan runsasvärisiä, monivivahteisia, täyteläisiä ja hyvärakenteisia viinejä, jotka vastaavat ominaisuuksiltaan Médoc -punaviinejä.

Näiden lajikkeiden osuus saa olla enintään 5 prosenttia viiniköynnöslajikkeista ja 10 prosenttia sekoituksesta.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

3.   Viiniköynnösten välinen etäisyys

Samalla rivillä olevien köynnösten välistä vähimmäisetäisyyttä pienennetään 0,80 metristä 0,70 metriin.

Tämä toimenpide lisää istutustiheyttä, mikä puolestaan lisää köynnösten välistä kilpailua ja parantaa rypäleiden laatua.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

4.   Leikkaus

Mukautetaan leikkaussääntöjä sellaisten viiniköynnösten osalta, joiden köynnösten välinen etäisyys on 0,70–0,80 metriä.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

5.   Maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat määräykset

Lisätään seuraavat ympäristömääräykset:

| — | Kuolleet köynnökset on poistettava viljelylohkoilta, ja kuolleiden köynnösten kaikenlainen varastoiminen viljelylohkoilla on kielletty. |
| --- | --- |

—

Kuolleet köynnökset on poistettava viljelylohkoilta, ja kuolleiden köynnösten kaikenlainen varastoiminen viljelylohkoilla on kielletty.

| — | Toimijoiden on ennen jokaista uutta istutusta tutkittava viljelylohkon maan fysikaalis-kemialliset ominaisuudet saadakseen käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot viininviljelyn mahdollisuuksien määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Toimijoiden on ennen jokaista uutta istutusta tutkittava viljelylohkon maan fysikaalis-kemialliset ominaisuudet saadakseen käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot viininviljelyn mahdollisuuksien määrittämiseksi.

| — | Tavoitteena on säilyttää viininviljelyalueen kasvuympäristön olennaiset fysikaaliset ja biologiset tekijät.






  — | Rikkakasvien kemiallinen hävittäminen pientareilta on kiellettyä. |
| --- | --- | --- |

—

Tavoitteena on säilyttää viininviljelyalueen kasvuympäristön olennaiset fysikaaliset ja biologiset tekijät.

—

Rikkakasvien kemiallinen hävittäminen pientareilta on kiellettyä.

| — | Rikkakasvien täydellinen kemiallinen hävittäminen lohkoilta on kiellettyä. |
| --- | --- |

—

Rikkakasvien täydellinen kemiallinen hävittäminen lohkoilta on kiellettyä.

| — | Kaikki toimijat laskevat ja kirjaavat oman käsittelyindeksinsä. |
| --- | --- |

—

Kaikki toimijat laskevat ja kirjaavat oman käsittelyindeksinsä.

Näillä muutoksilla pyritään ottamaan paremmin huomioon kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämistä koskevat yhteiskunnan vaatimukset ja ympäristönäkökohdat.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

6.   Viinin kypsytys

Viinien kypsytysaikaa lyhennetään siten, että kypsytys päättyy sadonkorjuuta seuraavan maaliskuun 31. päivänä (eikä toukokuun 31. päivänä).

Kypsytysaikaa lyhentämällä saadaan hedelmäisempiä viinejä ja voidaan tuottaa erityyppisiä viinejä – sekä helposti nautittavia että hienostuneempia, vanhentamiseen soveltuvia viinejä.

Tämä vaikuttaa myös kuluttajamarkkinoille saattamisen ajankohtaan.

Muutoksen seurauksen myös yhteyttä koskevaa kohtaa on muutettu.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

7.   Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan siirtymätoimenpiteet, joiden soveltamisaika on päättynyt.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

8.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Lisätään tärkeimpiin tarkastettaviin kohtiin yksilöllinen lisämäärä.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

9.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Médoc

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kyse on hiilihapottomista punaviineistä, jotka soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen. Ne ovat tanniinisia, niiden väri on voimakas, ja ne valmistetaan pääasiassa Cabernet Sauvignon N -lajikkeesta (perinteinen rypälelajike), jonka lisäksi käytetään Merlot N -lajiketta, vähemmässä määrin Cabernet franc N- ja Petit verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin Cot N- ja Carmenère N -lajikkeita. Lajike Cabernet Sauvignon N antaa viineille mausteisia vivahteita. Merlot N -lajike antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin Cabernet franc N- tai Petit Verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Kussakin (pakkaamattomana) kaupan pidettävässä tai pakatussa viinierässä

| — | käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,2 g/l.

Viineillä, jotka saatetaan markkinoille pakkaamattomina tai pakataan ennen 1. lokakuuta sadonkorjuuvuotta seuraavana vuonna, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,25 mEq/l. Tämän ajankohdan jälkeen viinien haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 16,33 meq/l.

Kaikissa pakkaamattomana kaupan pidettävissä viinierissä rikkidioksidipitoisuus on enintään 140 milligrammaa litraa kohti.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 13 |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 16,33 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

13

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

16,33

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

| 1. | Väkevöinti
  Erityinen viininvalmistusmenetelmä
  Pelkistävät väkevöimismenetelmät ovat sallittuja, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

1.

Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Pelkistävät väkevöimismenetelmät ovat sallittuja, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

| 2. | Viiniköynnöksen kasvatustapa
  Viininviljelykäytäntö
  Tiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samassa rivissä on oltava vähintään 0,70 metriä.
  Leikkaussäännöt: Viiniköynnösten leikkaaminen on pakollista. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).
  Viiniköynnökset, jotka on istutettu riville yli 0,80 metrin etäisyydelle toisistaan, leikataan seuraavilla menetelmillä:






  — | kaksiversoinen juoksijaleikkaus, kaksinkertainen Guyot-leikkaus (Guyot double) tai sekaleikkaus (taille médocaine), jossa oksaan jätetään enintään 5 silmua; |
| --- | --- | --- |

2.

Viiniköynnöksen kasvatustapa

Viininviljelykäytäntö

Tiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samassa rivissä on oltava vähintään 0,70 metriä.

Leikkaussäännöt: Viiniköynnösten leikkaaminen on pakollista. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

Viiniköynnökset, jotka on istutettu riville yli 0,80 metrin etäisyydelle toisistaan, leikataan seuraavilla menetelmillä:

—

kaksiversoinen juoksijaleikkaus, kaksinkertainen Guyot-leikkaus (Guyot double) tai sekaleikkaus (taille médocaine), jossa oksaan jätetään enintään 5 silmua;

| — | yksinkertainen Guyot-leikkaus (Guyot simple) tai sekaleikkaus (Guyot mixte), jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua; |
| --- | --- |

—

yksinkertainen Guyot-leikkaus (Guyot simple) tai sekaleikkaus (Guyot mixte), jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua;

| — | nelihaarainen viuhkaleikkaus tai kaksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 12 silmua, tai yksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua. |
| --- | --- |

—

nelihaarainen viuhkaleikkaus tai kaksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 12 silmua, tai yksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua.

Sellaisten viiniköynnösten osalta, joiden välinen etäisyys rivillä on 0,70–0,80 metriä, sallitaan vain yksirunkoinen leikkaus, nelihaarainen viuhkaleikkaus tai yksinkertainen Guyot-leikkaus. Lisäksi köynnökseen saa jättää enintään 7 silmua.

5.2.   Enimmäistuotos

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementtiin 1. päivänä tammikuuta 2022 voimassa olevan virallisen geokoodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer ja Vertheuil.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” maantieteellinen alue sijaitsee Gironden departementissa Garonne-joen vasemmalla puolella ja ulottuu Girondesta Bordeaux’n pohjoispuolelle. Tämä Médocin niemimaan viinialue on pohjois–etelä-suunnassa lähes 80 kilometriä pitkä ja itä–länsi-suunnassa vain hiukan yli 10 kilometriä leveä. Alueeseen kuuluu 50 kuntaa.

Médocin niemimaan jokialueelle on erityistä se, että kausivaihtelut ovat maltillisia ja sademäärät hyvin kohtuullisia atlanttisesta ilmastosta huolimatta. Vaikka maantieteellisen alueen ilmasto on pohjoisen sijaintinsa vuoksi viileämpi kuin niemimaan eteläosan ilmasto, siellä sataa vähemmän. Nämä viininviljelylle suotuisat ilmastotekijät johtuvat alueen länsipuolella olevan Atlantin valtameren ja itäpuolella olevan Gironden suistoalueen tasoittavasta lämpövaikutuksesta. Valtameri-ilmasto, johon liittyy joinain syksyinä sateisia matalapainekausia ja joinain vuosina taas myöhäissyksyyn saakka jatkuvia lämpimiä ja hyvin aurinkoisia säitä, synnyttää selkeän vuosikertavaikutuksen.

Näistä tekijöistä johtuu, että viinialueen korkeuserot eivät ole kovin suuria (3–50 metriä). Alue rajautuu lännessä metsään ja idässä Gironden suistoalueeseen. Kun matkataan etelästä pohjoiseen, viininviljelyyn soveltuvat soraharjanteet seuraavat toinen toistaan. Harjanteita erottavat toisistaan joenuomat ja viininviljelyyn kelpaamattomat suoalueet.

Viininviljelijät ovat sukupolvien ajan hyödyntäneet viininviljelyyn soveltuvaa Médocin alueen erityistä maaperää, jonka maine on kiirinyt ympäri maailman. Ajan saatossa viininviljelijät ovat oppineet tuntemaan maaperän ominaisuudet perinpohjaisesti, ja nämä ominaisuudet on saatettu optimiinsa salaojitustekniikoiden avulla. Tämä on edistänyt kypsytettävien punaviinien tuotantoon parhaiten soveltuvien viljelykäytäntöjen kehittämistä. Hygieniavaatimusten tiukentumisesta ja viinitilojen koneellistumisesta huolimatta viininviljelijät haluavat edelleen ylläpitää viininviljelykäytäntöjä, joiden avulla saadaan tuotettua omaleimaisuudestaan tunnettuja punaviinejä.

Nykyään Médocin alueella käytetään pääasiassa seuraavia viiniköynnöslajikkeita: Cabernet-Sauvignon N (suosituin lajike soramailla), Merlot N (haluttu hedelmäisyytensä tähden), Cabernet franc N (kalkkikivivaltaisilla mailla) ja Petit Verdot N (lämpimillä ja suodattavilla mailla). Koska tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” viineissä käytetään useampia lajikkeita, joita viljellään erityyppisillä maaperillä, viinitarhan hoito edellyttää valikointia.

Valikointiin perustuvalla hoitotavalla saadaan hyvin kypsiä ja terveitä rypäleitä, joiden tuotot ovat hyvin hallittavissa. Viinejä voidaan näin ollen maseroida, jotta ne saadaan konsentroitumaan halutulla tavalla. Tämän vuoksi viinejä on kypsytettävä, jotta ne pehmenevät.

Nämä tanniiniset voimakkaan väriset viinit valmistetaan pääasiassa Cabernet sauvignon N -lajikkeesta, jonka lisäksi käytetään Merlot N -lajiketta ja vähemmässä määrin Cabernet franc N- ja Petit verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin Cot N- ja Carmenère N -lajikkeita. Cabernet sauvignon N on perinteinen lajike, joka antaa Médoc-viineille mausteisia vivahteita. Kun siihen sekoitetaan Merlot N -lajiketta, tämä antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Jos Merlot N on viinin päälajikkeena, halutut aromit saadaan kehittymään nopeammin. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin Cabernet franc N- tai Petit Verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.

Viinit soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen.

Tällä viinireitin (”Route des Vins”) varrella sijaitsevalla viininviljelyalueella, jonka arvostus on perua pitkältä ajalta, on lukuisia suuria, kuuluisia ja rakennustaiteellisesti monimuotoisia viinitiloja (”Châteaux”). Niiden vierustoilla on pieniä perhetiloja, jotka saavat erilaisilta osuustoiminnallisilta viininvalmistamoilta tukea rypälesatonsa viiniyttämiseen sekä viinien markkinoille saattamiseen ja myynninedistämiseen.

Tämän tarkistetun alkuperänimityksen viinit on tunnettu jo muinaisista ajoista lähtien, ja näiden viinien maine perustuu käsitteeseen ”Château”. Kun Eleonoora, Akvitanian herttuatar, ja Henri Plantagenet, Englannin tuleva kuningas, avioituivat vuonna 1152, kauppasuhteet Englannin kanssa alkoivat kehittyä, mikä vaikutti ratkaisevasti siihen, että Médoc-viinit tulivat tunnetuiksi Ranskan ulkopuolella.

Kun ”Jurade de Bordeaux” luokitteli Guyennen viinit ensimmäisen kerran vuonna 1647, Médoc-viinit erottuivat jo edukseen. Ludvig XV:n aikana tätä luokitusta kehitettiin alueittain niin, että luokitus jaettiin ensin kuntien ja myöhemmin viinipalstojen (”cru”) mukaan. Näiden erilaisten luokitusten kautta päädyttiin lopulta vuonna 1855 Bordeaux’n viiniluokitukseen (”Classement des vins de Bordeaux”), jossa Médocin alueen viinit luokiteltiin Gironden viineihin. Vuonna 1932 julkaistiin täydennykseksi luokitus ”Crus Bourgeois du Médoc”.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (1. tammikuuta 2022 voimassa ollut virallinen geokoodi): Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy ja Monprimblanc.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue (1)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois ja Saint-Laurent-du-Plan,

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue (2)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Bordeaux - Médoc” tai ”Grand Vin de Bordeaux - Médoc”. Nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue (4)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c44a6487-9266-41d7-a328-1602d767c741

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/21

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2023/C 66/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Valençay”

PDO-FR-A0320-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 23.11.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Kuntien luetteloa on päivitetty maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen osalta vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella.

Muutos on puhtaasti toimituksellinen, eikä maantieteellistä aluetta ole muutettu.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Leikkaus

Leikkaussääntöjä on yksinkertaistettu.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

3.   Köynnöskohtainen tuotos

Köynnöskohtainen enimmäistuotos on poistettu. Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos takaa, että sato on hyvälaatuista.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

4.   Agroekologiset määräykset

Lisätään seuraavat ympäristösäännökset:

| — | Rikkakasvien kemiallinen hävittäminen pientareilta on kielletty. |
| --- | --- |

—

Rikkakasvien kemiallinen hävittäminen pientareilta on kielletty.

| — | Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen lohkolta on kielletty. |
| --- | --- |

—

Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen lohkolta on kielletty.

| — | Kaikissa köynnösrivien väleissä olevan kylvetyn tai luontaisen kasvillisuuden hoidosta huolehditaan fyysisin tai mekaanisin keinoin. |
| --- | --- |

—

Kaikissa köynnösrivien väleissä olevan kylvetyn tai luontaisen kasvillisuuden hoidosta huolehditaan fyysisin tai mekaanisin keinoin.

Näillä muutoksilla pyritään ottamaan paremmin huomioon kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämistä koskevat yhteiskunnan vaatimukset ja ympäristönäkökohdat.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

5.   Analyyttiset normit

Sokeripitoisuuksia ja luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta on korotettu sadon laadun parantamiseksi.

Haihtuvien happojen pitoisuus ja rautapitoisuus on poistettu, sillä ne katetaan eurooppalaisilla standardeilla.

Rypäleiden sokeripitoisuuden noston myötä alkoholipitoisuuden enimmäismäärä tilavuusprosentteina väkevöinnin jälkeen on nostettu 12,5 prosentista 13 prosenttiin.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 4 ja 5 kohtaa.

6.   Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö

Hiilen käyttö oli aiemmin kielletty, mutta nykyään hiiltä saa käyttää rajoitetusti ja vähäisessä määrin: ”Roseeviinien valmistuksessa viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä saadaan käyttää yksin tai sekoituksina puristemehuissa ja vielä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 20 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden.” Tavoitteena on kohdentaa hiilen käyttö eriin, jotka ovat aistinvaraisesti tai analyyttisesti heikompilaatuisia (esim. hapettumiseen liittyvät aromimuutokset) muuttamatta tuotteen ominaispiirteitä.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaan.

7.   Käymishuoneen kapasiteetti

Käymishuoneen kapasiteetti nostetaan 1,6-kertaiseksi verrattuna tuotantoalaan, joka on kerrottu tilan viiden viime vuoden aikaisella hehtaarikohtaisella viiniytetyllä keskituotoksella.

Käymiskapasiteetin lisäämisen tavoitteena on parantaa punaviinien varastonhoitoa ja viininvalmistusolosuhteita.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

8.   Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien välillä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

9.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Viittaus vuoteen 2008 on poistettu, ja

yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa on muutettu.

10.   Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan siirtymätoimenpiteet, joiden soveltamisaika on päättynyt.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

11.   Ilmoitusvelvollisuudet

Ilmoitusvelvollisuuksia on mukautettu, jotta ilmoitus tehtäisiin myös tarkastuslaitokselle.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

12.   Tietojen kirjaaminen

Kypsyysasteen seurantaa ja pakkaamista koskevien tietojen kirjaamisesta tulee pakollista.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

13.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tärkeimpiä tarkastettavia kohtia on muokattu vastaamaan valvontamenetelmien ja tuote-eritelmän muutoksia.

Yhtenäistä asiakirjaa ei ole muutettu.

14.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Valençay

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin tai viinien kuvaus

1.   Valko- ja roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Näiden viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. Pakkaamisen jälkeen viineissä on seuraavanlaiset ominaisuudet:

| — | valko-ja roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) enimmäispitoisuus on 4 grammaa litrassa |
| --- | --- |

—

valko-ja roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) enimmäispitoisuus on 4 grammaa litrassa

| — | valko- ja roseeviineissä kokonaishappopitoisuus on vähintään 3,5 grammaa viinihappoa litrassa. |
| --- | --- |

—

valko- ja roseeviineissä kokonaishappopitoisuus on vähintään 3,5 grammaa viinihappoa litrassa.

Valko- ja roseeviinien rikkidioksidin kokonaispitoisuudesta ja kokonaishappopitoisuudesta säädetään unionin lainsäädännössä.

Valkoviinien aromeja hallitsevat yleensä voimakkaat kukkaiset vivahteet (väriherne, valkoiset kukat jne.), joihin voi liittyä mineraalinen häivähdys, ”piikiven maku”, maaperän korkean piikivipitoisuuden vuoksi. Nämä eloisat viinit ovat kuitenkin maultaan hieman pyöreitä.

Roseeviinit ovat yleensä kevyitä ja hyvärakenteisia olematta kuitenkaan ole hyökkääviä, ja niissä on kypsien hedelmien aromeja.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Näiden viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. Pakkaamisen jälkeen punaviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) enimmäispitoisuus on 2 grammaa litrassa. Punaviinit läpikäyvät malolaktisen käymisen, ja niiden omenahappopitoisuus on enintään 0,3 grammaa litrassa. Punaviinien rikkidioksidin kokonaispitoisuudesta ja kokonaishappopitoisuudesta säädetään unionin lainsäädännössä.

Punaviinit ovat usein rubiininsävyisiä, ja niissä on pienten punaisten marjojen ja hedelmien ja hapankirsikan aromeja sekä mausteisia ja raikkaita vivahteita. Viinit ovat nuorina miellyttäviä, ja 3–5 vuoden ikäisinä niiden koko potentiaalin pääsee esille.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Roseeviinien valmistuksessa viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä saadaan käyttää yksin tai sekoituksina puristemehuissa ja vielä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 20 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

2.   Tiheys

Viininviljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaarilla, ja rivien välinen enimmäisetäisyys on 1,70 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välisen etäisyyden on oltava vähintään 0,90 metriä.

3.   Leikkaus

Viininviljelykäytäntö

Viiniköynnösten leikkaamisessa käytetään seuraavia tekniikoita:

| — | Yksinkertainen Guyot-leikkaus |
| --- | --- |

—

Yksinkertainen Guyot-leikkaus

| — | Ns. y-leikkaus |
| --- | --- |

—

Ns. y-leikkaus

| — | Matalaleikkaus (viuhkaleikkaus tai yksin- ja kaksinkertainen Royat-leikkaus). |
| --- | --- |

—

Matalaleikkaus (viuhkaleikkaus tai yksin- ja kaksinkertainen Royat-leikkaus).

Rypälelajikkeesta riippuen silmuja saa olla köynnöstä kohti keskimäärin enintään

| — | Côt ja Gamay: yhteensä 9 mukaanluettavaa silmua |
| --- | --- |

—

Côt ja Gamay: yhteensä 9 mukaanluettavaa silmua

| — | muut lajikkeet: 12 mukaanluettavaa silmua |
| --- | --- |

—

muut lajikkeet: 12 mukaanluettavaa silmua

5.2.   Enimmäistuotokset

1.   Puna- ja roseeviinit

65 hehtolitraa hehtaaria kohti

2.   Valkoviinit

68 hehtolitraa hehtaaria kohti

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja vanhennettava Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitoksen toimivaltaisen komitean 16. joulukuuta 2010 pidetyssä kokouksessa vahvistamalla maantieteellisellä alueella. Siitä päivästä alkaen, kun toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi tämän tuote-eritelmän, maantieteellinen alue käsittää seuraavat kunnat vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella:

| — | Indren departementti: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon ainoastaan liitoskuntien Parpeçay ja Varennes-sur-Fouzon alueen osalta, La Vernelle, Veuil ja Villentrois-Faverolles. |
| --- | --- |

—

Indren departementti: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon ainoastaan liitoskuntien Parpeçay ja Varennes-sur-Fouzon alueen osalta, La Vernelle, Veuil ja Villentrois-Faverolles.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Cabernet franc N

Chardonnay B

Gamay N

Orbois B

Pineau d'Aunis N

Pinot noir N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Valençay” maantieteellinen alue sijaitsee noin kymmenen kilometriä lounaaseen Romorantin-Lanthenayn kaupungista. Kyseessä on laaja tasanko, jolla on pienten pohjoiseen virtaavien jokien muokkaamia laaksoja. Osa joista yhtyy Fouzonin laaksossa, joka kulkee rinnan Cherin laakson kanssa, minkä jälkeen ne saavuttavat Cherin laakson maantieteellisen alueen pohjoisrajalla. Sitten maantieteellinen alue ulottuu 13 kunnan alueelle Indren departementin pohjoisosassa ja yhden kunnan eli Selles-sur-Cherin alueelle Loir-et-Cherin departementissa. Maisematila on suljettu, sitä täplittävät useat pienet metsät ja jäljellä olevat pensaikot ja sille antaa leimaa Valençayn metsäinen vuoristo. Viinitarhan lohkojen paras sijainti on eroosion kuluttamilla tasangon reunoilla ja pienillä kumpareilla.

Lohkoilla, jotka on tarkkaan rajattu rypäleiden korjuuta varten, maaperä koostuu lähinnä seuraavista:

| — | maantieteellisen alueen eteläosassa Turonia-vaiheen pehmeästä kalkkipitoisesta maasta (rendzinaa, kalkkipitoista ruskomaata) ja myöhäisliitukauden piipitoisesta savimaasta (huuhtoutunutta tai eroosion kuluttamaa ruskomaata) |
| --- | --- |

—

maantieteellisen alueen eteläosassa Turonia-vaiheen pehmeästä kalkkipitoisesta maasta (rendzinaa, kalkkipitoista ruskomaata) ja myöhäisliitukauden piipitoisesta savimaasta (huuhtoutunutta tai eroosion kuluttamaa ruskomaata)

| — | maantieteellisen alueen kaakkoisosassa detritaalisen eoseenikauden hiekkapitoisesta savimaasta, jossa on toisinaan huomattavasti kiviainesta |
| --- | --- |

—

maantieteellisen alueen kaakkoisosassa detritaalisen eoseenikauden hiekkapitoisesta savimaasta, jossa on toisinaan huomattavasti kiviainesta

| — | maantieteellisen alueen pohjoisosassa, lähellä Cherin ja Fouzonin laaksoja, pääasiassa eoseenikauden ja Akvitania-kauden Berryn ja Beaucen kalkkiliejusta (rendzinaa ja kalkkipitoista ruskomaata) ja satunnaisemmin Solognen savihiekkamuodostelmista (Burdigala-kaudelta). |
| --- | --- |

—

maantieteellisen alueen pohjoisosassa, lähellä Cherin ja Fouzonin laaksoja, pääasiassa eoseenikauden ja Akvitania-kauden Berryn ja Beaucen kalkkiliejusta (rendzinaa ja kalkkipitoista ruskomaata) ja satunnaisemmin Solognen savihiekkamuodostelmista (Burdigala-kaudelta).

Alueella vallitsevalle meri-ilmastolle, jossa on mannermaisia piirteitä, on paikallisella tasolla luonteenomaista se, että keskilämpötilat ja alhaisimmat lämpötilat ovat hieman tavanomaista korkeampia ja ylimmät lämpötilat hieman tavanomaista viileämpiä köynnösten kasvukaudella.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä ihmiseen liittyvistä tekijöistä

Valençayn alue kuului entiseen Berryn maakuntaan. Ensimmäiset tunnetut viittaukset viiniköynnöksiin ovat peräisin 900-luvulta, ja ne liittyvät luostarille tehtyihin lahjoituksiin. Notaarin vahvistamassa asiakirjassa 1400-luvulta mainitaan ”monet viiniköynnökset Nahonin varrella”, ja useat muut seuraavien vuosisatojen asiakirjoissa olevat maininnat osoittavat viininviljelyn jatkuneen ja jopa kehittyneen.

Valençayn linnanherra Talleyrand omisti kymmenisen hehtaaria viininviljelyalaa, ja hänen sukulaisensa Dinon herttuatar mainitsee vuonna 1830, että Valençayn kantonissa tuotetaan hyvää viiniä, joka käy kaupaksi kaikkialla läänissä.

Jules Guyot totesi vuonna 1876 Ranskan viinitarhoja käsitelleessä tutkielmassaan ”Etude des vineyards de France”, että Valençayn kantonin jokien rannoilla sijainneet viinitarhat tuottivat läänin parasta viiniä. Vaikka nämä joet eivät ole liikennöintikelpoisia, osa tuotannosta vietiin ulkomaille jo 1800-luvulla, erityisesti Cherin kautta. Suurin osa viineistä tosin myydään paikallisilla markkinoilla.

Punaviinien osuus tuotannosta on 50 prosenttia, valkoviinien 40 prosenttia ja roseeviinien 10 prosenttia. Valkoviinien aromeja hallitsevat yleensä voimakkaat kukkaiset vivahteet (väriherne, valkoiset kukat jne.), joihin voi liittyä mineraalinen häivähdys, ”piikiven maku”, maaperän korkean piikivipitoisuuden vuoksi. Nämä eloisat viinit ovat kuitenkin maultaan hieman pyöreitä.

8.2.   Punaviinit ovat usein rubiininsävyisiä, ja niissä on pienten punaisten marjojen ja hedelmien ja hapankirsikan aromeja sekä mausteisia ja raikkaita vivahteita. Viinit ovat nuorina miellyttäviä, ja 3–5 vuoden ikäisinä niiden koko potentiaalin pääsee esille.

Roseeviinit ovat yleensä kevyitä ja hyvärakenteisia olematta kuitenkaan ole hyökkääviä, ja niissä on kypsien hedelmien aromeja. Perinteiden mukaisesti rypäleitä viljellään vain rendzinalla, ruskomaalla tai ohuella maakerroksella sekä hiekkapitoisella savimaalla. Terveelle maaperälle on ominaista hyvä lämpökäyttäytyminen ja kohtuulliset vesivarat, ja se edistää varhaista kasvua ja rypäleiden kypsyyttä. Viinitarhat kannattaa istuttaa tasangon reunoille.

Tällaisissa viinitarhoissa viiniköynnöstä ja sen tuotantopotentiaalia on hallittava optimaalisesti viiniköynnöksen kasvatustavan ja tarkan leikkaamisen avulla.

Viljelyssä on otettava huomioon sopeutuminen maaperään sekä ilmasto, jossa on valtamerellisiä ja mannermaisia vaikutuksia ja jonka lämpötilaa Cherin laakso säätelee. Rypälelajikkeiden valinta ja viiniköynnösten hoitaminen edellyttävätkin taitotietoa, jota viininviljelijöille on kertynyt useiden sukupolvien kuluessa, kun he ovat alati pyrkineet parantamaan tuotteitaan. Tämä taitotieto näkyy myös valmistajan oikeissa valinnoissa sekoituksia varten.

Näiden valintojen ansiosta tuotetaan eloisia ja pyöreitä valkoviinejä, joissa on savipitoiselle kalkkikivelle tyypillisiä kukkaisia vivahteita tai mineraalisuutta hyvinkin piipitoisesta maaperästä. Matalasta ja nopeasti lämpenevästä maaperästä saaduissa punaviineissä on pienten punaisten marjojen ja hedelmien ja mausteiden vivahteita. Näiltä viinitarhoilta peräisin olevat roseeviinit ovat hyvin kypsiä ja ilmentävät sekä kypsien hedelmien vivahteita että raikkautta.

Viininviljelijäyhteisön työ sai ensimmäisen kerran tunnustusta, kun vuonna 1970 hyväksyttiin alkuperänimitys ”Vin Délimité de Qualité Supérieure” ja vuonna 2004 tarkistettu alkuperänimitys.

Kaikuna Ronsardin tai Peguyn runoista, jotka muistuttavat Ranskan historian suurista hetkistä, Valençay tarjoaa yhä viinejään, joita on nautittu kuninkaiden ja prinssien pöydissä ja jotka ovat Cherin laakson kruununjalokivi.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja vanhentamista koskevan poikkeuksen mukaisesti Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitoksen toimivaltaisen komitean 10. helmikuuta 2011 pidetyssä kokouksessa vahvistamasta alueesta. Siitä päivästä alkaen, kun toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi tämän tuote-eritelmän, alue käsittää seuraavat kunnat vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella:

| — | Indren departementti: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon ainoastaan liitoskunnan Sainte-Cécile alueen osalta |
| --- | --- |

—

Indren departementti: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon ainoastaan liitoskunnan Sainte-Cécile alueen osalta

| — | Indre-et-Loiren departementti: Nouans-les-Fontaines |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti: Nouans-les-Fontaines

| — | Loir-et-Cherin departementti: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy ja Meusnes. |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cherin departementti: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy ja Meusnes.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

| a) | Kaikki vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketteihin kirjaimilla, jotka ovat korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksinkertaisia verrattuna kirjaimiin, joilla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

a)

Kaikki vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketteihin kirjaimilla, jotka ovat korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksinkertaisia verrattuna kirjaimiin, joilla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| b) | Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että






  — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka |
| --- | --- | --- |

b)

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka

| — | paikka on mainittu satoilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu satoilmoituksessa.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fb136ab-6126-4e61-a569-7094f9a12b65

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/28

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2023/C 66/08)

Tämä ilmoitus julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Südsteiermark”

PDO-AT-A0228-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 29.11.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Enimmäistuotos hehtaaria kohti

Hehtaarikohtainen enimmäistuotos oli ennen vuoden 2020 sadonkorjuuta 9 000 kg/ha, ja satovuodesta 2020 lähtien se on 10 000 kg/ha.

2.   Viiniköynnöslajikkeet

Vuoden 2018 satoon asti kaikki Itävallassa laatuviineille sallitut viiniköynnöslajikkeet hyväksyttiin rajoituksetta suojatun alkuperänimityksen ”Südsteiermark” viinien tuotannossa. Vuoden 2018 sadosta alkaen mahdollisten viiniköynnöslajikkeiden luetteloa on rajoitettu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Südsteiermark

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – suojattu alkuperänimitys

3.   Viinialan tuotteiden luokat

| 1 | Viini |
| --- | --- |

1

Viini

4.   Viinin/ viinien kuvaus

Südsteiermark (SAN)

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Südsteiermark” tuotetaan ainoastaan valkoviinejä.

Väri: Valkoviinien väri vaihtelee vaalean oljenkeltaisesta vihertävän keltaiseen. Korkealaatuiset valkoviinit (esim. Reserve) voivat pitkän kypsytyksen jälkeen olla myös väriltään vaalean tai keskitason kullankeltaisia.

Tuoksu: Suojatulla alkuperänimityksellä varustetuissa Südsteiermark-viineissä korostuvat omenan, päärynän ja kvittenin makuvivahteet. Kaikissa viineissä on selkeä ja aromaattinen happorakenne. Nuorissa viineissä voi myös olla ruohoisia vivahteita vastaleikatusta nurmesta, vihreistä paprikoista tai nokkosista.

Maku: Olennainen osa ”Stüdsteiermark” SAN-viinien makua on happo, joka korostaa ja tukee hedelmäistä makua. ”Südsteiermark” SAN-viineissä hyödynnetään harvoin malolaktista käymistä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 15,0 |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9,0 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,0 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

15,0

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9,0

Vähimmäishappopitoisuus

4,0 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

200

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

—

5.2.   Enimmäistuotokset

| 1. | Südsteiermark (SAN) |
| --- | --- |

1.

Südsteiermark (SAN)

10 000 kg rypäleitä hehtaaria kohti

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viini on lähtöisin Leibnitzin piirikunnasta seuraavia kuntia lukuun ottamatta: Strass in Steiermark, St. Veitia in der Südsteiermark, Allerheiligen bei Wildon, St. Georgen an der Stiefing, Gabersdorf, Schwarzautal ja Heiligenkreuz am Wasen.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

| | Chardonnay – Morillon |
| --- | --- |

Chardonnay – Morillon

| | Grauer Burgunder – Pinot Gris |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Pinot Gris

| | Grauer Burgunder – Ruländer |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Ruländer

| | Muskateller – Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Muskateller – Gelber Muskateller

| | Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc

| | Traminer – Gelber Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Gelber Traminer

| | Traminer – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer – Gewürztraminer

| | Traminer – Roter Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Roter Traminer

| | Weißer Burgunder – Klevner |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Klevner

| | Weißer Burgunder – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Pinot Blanc

| | Weißer Burgunder – Weißburgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Weißburgunder

| | Weißer Riesling – Rheinriesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Rheinriesling

| | Weißer Riesling – Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Riesling

| | Welschriesling |
| --- | --- |

Welschriesling

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Südsteiermark (SAN)

Ilmasto: Suojatun alkuperänimityksen ”Südsteiermark” alueen ilmastoa leimaavat välimerenilmaston ja Pannonian ilmaston vaikutukset. Välimerenilmaston lämpimät ja kosteat olosuhteet mahdollistavat pitkän kasvukauden. Pannonian ilmaston vaikutukset näkyvät pääasiassa alhaisina yölämpötiloina ja korkeana kosteuspitoisuutena päivän alkupuoliskolla.

Maaperä: Suojatun alkuperänimityksen ”Südsteiermark” alueella ei ole yhtä vallitsevaa maalajia. Tärkeimmät maalajit ovat liuske-, hiekka-, merkeli- ja kalkkikivimaa.

Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Ilmasto- ja maaperäolosuhteiden lisäksi myös SAN-viinien ”Südsteiermark” alueelle tyypilliset jyrkät rinteet (joiden kaltevuusprosentti on jopa yli 100) vaikuttavat viinityypin erityisyyteen. Pannonian ilmaston viileät yöt saavat aikaan erittäin hedelmäisiä ja hapokkaita viinejä. Välimerenilmaston kosteiden ja lämpimien olosuhteiden vuoksi viinit saavuttavat lajikkeelle tyypillisen korkean kypsyysasteen. Erityisesti Sauvignon Blanc -lajike hyötyy tästä ilmasto-olosuhteiden yhdistelmästä. Se tuottaa lajikkeelle hyvin tyypillisiä viinejä, joissa maistuvat voimakkaasti viherpaprikan ja vastaleikatun nurmen vivahteet. Toinen SAN-nimityksen ”Südsteiermark” erityispiirre on alueen sijainti noin 600 metrin korkeudessa merenpinnasta, mikä vahvistaa Pannonian ilmastovaikutusta (viileät yöt). Lajikkeet, joilla on jo ennestään voimakas aromiprofiili (kuten keltainen Muskateller tai Burgunder-lajikkeet), ovat tuoksultaan vielä intensiivisempiä tällä korkeudella.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Tuotanto

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus

Kaikkien SAN-viinien osalta Itävallan viinilaissa säädetään, että SAN-viinin tuotannon on tapahduttava sillä viininviljelyalueella (SMM-alkuperäalue), jolla SAN-alue sijaitsee, tai viereisellä viininviljelyalueella. Itävalta käyttää sen vuoksi yleisesti asetuksen 2019/33 5 artiklassa säädettyä poikkeusta.

Tuotanto voi tapahtua Steiermarkin ulkopuolella ainoastaan, jos siitä on ilmoitettu Steiermarkin alueelliselle viinikomitealle ja jos komitea on hyväksynyt sen. Kyseessä ovat esimerkiksi eri alueilla toimivat viinintuottajat, joiden kotipaikka on Südsteiermarkin alueen ulkopuolella. SAN-nimityksen ”Südsteiermark” on käytävä ilmi laskuista, lähetysluetteloista ja kuljetusasiakirjoista.

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus

Itävallan viinilaissa ei säädetä SAN-viinien pullottamista koskevista yleisistä säännöistä.

SAN-viinin ”Südsteiermark” laadun ja ominaispiirteiden varmistamiseksi viinin pullottamisen osalta on vahvistettu seuraavat edellytykset:

Pullotus voidaan tehdä Steiermarkin viininviljelyalueen ulkopuolella vasta sen jälkeen, kun pullotuksesta on ilmoitettu Steiermarkin alueelliselle viinikomitealle ja komitea on hyväksynyt sen. Alkuperänimityksen ”Südsteiermark” on käytävä ilmi laskuista, lähetysluetteloista ja kuljetusasiakirjoista.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/32

---

Erään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän hyväksytyn tuote-eritelmän vakiomuutoksen julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 b artiklan 2 ja 3 kohta)

(2023/C 66/09)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen N:o (EU) 664/2014 (1) 6 b artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Vakiomuotoisen muutoksen hyväksymisestä ilmoittaminen

(Asetus (EU) N:o 1151/2012)

1.   Tuotteen nimi

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes

2.   Kolmas maa, johon maantieteellinen alue kuuluu

Yhdistynyt kuningaskunta

3.   Vakiomuotoisen muutoksen ilmoittava kansallinen viranomainen tai hakijaryhmä

Defra (ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuministeriö)

4.   Hyväksytyn muutoksen / hyväksyttyjen muutosten kuvaus

1.   Alkuperäinen teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat kasvatetaan perussiemenlajikkeista, jotka on lueteltu EU:n jäsenvaltioiden kansallisissa lajikerekistereissä.

Muutettu teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat kasvatetaan perussiemenlajikkeista, jotka on lueteltu kansallisissa lajikerekistereissä.

2.   Alkuperäinen teksti

Toukokuussa korjattava ensimmäinen sato myydään multaisena, jotta perunoiden ohut kuori ei vahingoitu. Satokauden edetessä kuori vahvistuu niin paljon, että perunat voidaan pestä. Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunoiden sadonkorjuu tapahtuu toukokuun alun ja heinäkuun lopun välisenä aikana.

Muutettu teksti

Ensimmäinen sato myydään multaisena, jotta perunoiden ohut kuori ei vahingoitu. Satokauden edetessä kuori vahvistuu niin paljon, että perunat voidaan pestä.

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunoiden sadonkorjuu tapahtuu yleensä toukokuun alun ja heinäkuun lopun välisenä aikana sääolosuhteista riippuen.

3.   Alkuperäinen teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat kasvatetaan edeltävänä syksynä ostetuista siemenperunoista – –.

Muutettu teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat kasvatetaan sertifioiduilta myyjiltä ostetuista siemenperunoista, joissa ei ole kirvavaurioita – –.

4.   Alkuperäinen teksti

Heti sadonkorjuun jälkeen ja ennen kuin perunat lähtevät maatilalta jokaiselle perunaerälle annetaan yksilöllinen numerotunniste, joka mahdollistaa erän jäljittämisen. Numerosta käy ilmi perunoiden korjuupäivä, pelto, josta perunat on nostettu, sekä sen pembrokeshireläisen maatilan nimi ja osoite, josta perunaerä on peräisin. Nämä tiedot ovat perunoiden jatkokäsittelijöiden saatavilla.

Muutettu teksti

Ennen kuin korjatut perunat lähtevät maatilalta jokaiselle perunaerälle annetaan yksilöllinen numerotunniste, joka mahdollistaa erän jäljittämisen. Numerosta käy ilmi perunoiden korjuupäivä, pelto, josta perunat on nostettu, sekä sen pembrokeshireläisen maatilan nimi, josta perunaerä on peräisin. Nämä tiedot ovat perunoiden jatkokäsittelijöiden saatavilla.

5.   Alkuperäinen teksti

Jos perunoita jatkokäsitellään esimerkiksi pesemällä osa yhden tonnin laatikossa olevista perunoista ja pakkaamalla ne pienempiin pakkauksiin edellä mainittujen pakkauskokojen mukaisesti, kullekin pakkaukselle annetaan erillinen numerotunniste, josta käy ilmi, mistä yhden tonnin laatikosta perunat ovat peräisin.

Muutettu teksti

Jos perunoita jatkokäsitellään esimerkiksi pesemällä osa yhden tonnin laatikossa olevista perunoista ja pakkaamalla ne pienempiin pakkauksiin edellä mainittujen pakkauskokojen mukaisesti, kullekin erälle annetaan erillinen numerotunniste, joka mahdollistaa korjuupellon ja viljelijän jäljittämisen.

6.   Alkuperäinen teksti

Jäljitettävyysjärjestelmä kattaa myyntipakkaukset (= pakkaukset, jotka ovat suoraan kosketuksissa elintarvikkeisiin), muut merkitykselliset pakkausmateriaalit, kuten painetut ulkopakkaukset, sekä valmistuksen apuaineet.

Muutettu teksti

Jäljitettävyysjärjestelmä kattaa myyntipakkaukset (= pakkaukset, jotka ovat suoraan kosketuksissa elintarvikkeisiin) sekä valmistuksen apuaineet.

7.   Alkuperäinen teksti

Kun maaperän lämpötila on nousemassa 10 celsiusasteeseen, maa äestetään sen rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi. Yleensä otollinen lämpötila saavutetaan helmikuun viimeisen kahden viikon aikana, mutta rannikon hallattomilla alueilla tämä voi tapahtua jo tammikuun puolella. Äestämisen jälkeen perunat voidaan istuttaa.

Muutettu teksti

Kun maaperän lämpötila on yli 0 celsiusastetta ja maa on riittävän kosteaa ja irtonaista viljelyä varten, maaperä kynnetään ja kivet poistetaan maan rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi. Yleensä nämä olosuhteet saavutetaan helmikuun viimeisen kahden viikon aikana, mutta rannikon hallattomilla alueilla tämä voi tapahtua jo tammikuun puolella. Kyntämisen ja kivien poistamisen jälkeen perunat voidaan istuttaa.

8.   Alkuperäinen teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat kasvatetaan siemenperunoista, jotka on kirjattu siementen luokitusjärjestelmään tai muuhun vastaavaan rekisteriin. Usein siemenperunat toimitetaan maatilalle edeltävänä syksynä. – – Idätysrakennuksessa huolehditaan riittävästä ilmanvaihdosta, jotta tautiriski ja kosteuden tiivistyminen voidaan minimoida ja estää lämpötilaa nousemasta yli 10 celsiusasteen.

Muutettu teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat kasvatetaan siemenperunoista, jotka on kirjattu siementen luokitusjärjestelmään tai muuhun vastaavaan rekisteriin. – –

Idätysrakennuksessa huolehditaan riittävästä ilmanvaihdosta, jotta tautiriski ja kosteuden tiivistyminen voidaan minimoida ja estää lämpötilaa nousemasta yli 15 celsiusasteen.

9.   Alkuperäinen teksti

Taimet nousevat esiin maaliskuun puolivälissä. Toukokuun alusta heinäkuun loppuun taimet ruiskutetaan – –.

Muutettu teksti

Kun taimet ovat nousseet esiin, ne ruiskutetaan – –.

10.   Alkuperäinen teksti

Koenostojen tekemisen jälkeen perunat korjataan toukokuun alun ja heinäkuun lopun välisenä aikana.

Muutettu teksti

Koenostojen tekemisen jälkeen perunat korjataan yleensä toukokuun alun ja heinäkuun lopun välisenä aikana sääolosuhteista riippuen.

11.   Alkuperäinen teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat on kerättävä käsin, jos viljelmä sijaitsee jyrkkärinteisellä alueella. Lisäksi perunat on kerättävä käsin kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana, kun perunoiden kuori on hyvin ohut.

Muutettu teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen kerätä käsin, jos viljelmä sijaitsee jyrkkärinteisellä alueella. Lisäksi perunat voidaan kerätä käsin kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana, kun perunoiden kuori on hyvin ohut.

12.   Alkuperäinen teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat saatetaan markkinoille mahdollisimman nopeasti, jotta tuote olisi tuoreimmillaan (yleensä 48 tunnin sisällä korjaamisesta).

Muutettu teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat saatetaan markkinoille mahdollisimman nopeasti, jotta tuote olisi tuoreimmillaan.

13.   Alkuperäinen teksti

Niin kuin kohdassa 4.5 todetaan, Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat on kerättävä käsin, jos viljelmä sijaitsee jyrkkärinteisellä alueella. Lisäksi perunat on kerättävä käsin kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana, kun perunoiden kuori on hyvin ohut.

Muutettu teksti

Niin kuin kohdassa 4.5 todetaan, Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen kerätä käsin, jos viljelmä sijaitsee jyrkkärinteisellä alueella. Lisäksi perunat voidaan kerätä käsin kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana, kun perunoiden kuori on hyvin ohut.

Kyseiset muutokset ovat vakiomuutoksia, sillä ne eivät vaikuta lopputuotteen lopullisiin ominaisuuksiin.

Yhtenäistä asiakirjaa koskevat muutokset

Yhtenäisen asiakirjan kohdat, joihin muutokset vaikuttavat

| 3.2. | Kuvaus |
| --- | --- |

3.2.

| 5.2. | Tuotteen erityisyys |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Syy-seuraussuhde |
| --- | --- |

5.3.

| 3.2. | Tuotteen kuvaus
  Alkuperäinen teksti
  Sadonkorjuu tapahtuu toukokuun alusta heinäkuun loppuun.
  Muutettu teksti
  Sadonkorjuu tapahtuu yleensä toukokuun alusta heinäkuun loppuun sääolosuhteista riippuen. |
| --- | --- |

3.2.

Alkuperäinen teksti

Sadonkorjuu tapahtuu toukokuun alusta heinäkuun loppuun.

Muutettu teksti

Sadonkorjuu tapahtuu yleensä toukokuun alusta heinäkuun loppuun sääolosuhteista riippuen.

| 5.2. | Tuotteen erityisyys
  Alkuperäinen teksti
  Muokkausvaiheessa pienemmät kivet jätetään paikalleen edistämään maan lämpenemistä. Kun maaperän lämpötila on noussut 10 °C:seen, maa äestetään sen rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi.
  Muutettu teksti
  Muokkausvaiheessa pienemmät kivet jätetään paikalleen edistämään maan lämpenemistä. Kun maaperän lämpötila on yli 0 celsiusastetta ja maa on riittävän kosteaa ja irtonaista viljelyä varten, maaperä kynnetään sen rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi.
  Alkuperäinen teksti
  Vaurioitumisen välttämiseksi perunat kerätään käsin ja myydään multaisina. Kauden edetessä kuori kovettuu riittävästi ja sato voidaan korjata myös koneellisesti, mutta nuoren perunan pehmeän rakenteen vuoksi siinä on aina noudatettava erityistä varovaisuutta.
  Muutettu teksti
  Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen kerätä käsin, jos viljelmä sijaitsee jyrkkärinteisellä alueella. Lisäksi perunat voidaan kerätä käsin kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana, kun perunoiden kuori on hyvin ohut. |
| --- | --- |

5.2.

Alkuperäinen teksti

Muokkausvaiheessa pienemmät kivet jätetään paikalleen edistämään maan lämpenemistä. Kun maaperän lämpötila on noussut 10 °C:seen, maa äestetään sen rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi.

Muutettu teksti

Muokkausvaiheessa pienemmät kivet jätetään paikalleen edistämään maan lämpenemistä. Kun maaperän lämpötila on yli 0 celsiusastetta ja maa on riittävän kosteaa ja irtonaista viljelyä varten, maaperä kynnetään sen rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi.

Alkuperäinen teksti

Vaurioitumisen välttämiseksi perunat kerätään käsin ja myydään multaisina. Kauden edetessä kuori kovettuu riittävästi ja sato voidaan korjata myös koneellisesti, mutta nuoren perunan pehmeän rakenteen vuoksi siinä on aina noudatettava erityistä varovaisuutta.

Muutettu teksti

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen kerätä käsin, jos viljelmä sijaitsee jyrkkärinteisellä alueella. Lisäksi perunat voidaan kerätä käsin kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana, kun perunoiden kuori on hyvin ohut.

| 5.3. | Syy-seuraussuhde
  Alkuperäinen teksti
  Lisäksi kauden ensimmäiset Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat korjataan käsin (ilman koneita) ja myydään multaisina ohuen kuoren suojaamiseksi.
  Muutettu teksti
  Lisäksi kauden ensimmäiset Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen korjata käsin, ja ne myydään multaisina ohuen kuoren suojaamiseksi.
  Kyseiset muutokset ovat vakiomuutoksia, sillä ne eivät vaikuta lopputuotteen lopullisiin ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

5.3.

Alkuperäinen teksti

Lisäksi kauden ensimmäiset Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat korjataan käsin (ilman koneita) ja myydään multaisina ohuen kuoren suojaamiseksi.

Muutettu teksti

Lisäksi kauden ensimmäiset Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen korjata käsin, ja ne myydään multaisina ohuen kuoren suojaamiseksi.

Kyseiset muutokset ovat vakiomuutoksia, sillä ne eivät vaikuta lopputuotteen lopullisiin ominaisuuksiin.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes”

EU-nro: PGI-GB-1087-AM01 – 30.11.2022

SMM (X) SAN ( )

1.   Nimi

”Pembrokeshire Earlies” / ”Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Yhdistynyt kuningaskunta

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Nimeä ”Pembrokeshire Earlies” / ”Pembrokeshire Early Potatoes” käytetään Solanaceae-heimon Solanum tuberosum -lajiin kuuluvista uusista perunoista, jotka on istutettava, viljeltävä ja korjattava määritellyllä alueella eli Pembrokeshiren kreivikunnassa Länsi-Walesissa.

Peruna on pienikokoinen (halkaisija 15–70 mm), pyöreä tai soikea, ohutkuorinen, ja sen maku ja aromi ovat selkeästi erottuvat, voimakkaan tuoreet, maahan ja pähkinään vivahtavat. Rakenne on kermamaisen pehmeä, ja yhtenäinen väri vaihtelee valkoisesta vaaleankeltaiseen. Siemenperunat istutetaan vuosittain helmikuun puolivälissä, mutta rannikon hallattomilla alueilla istutus voi tapahtua jo tammikuun loppupuolella. Sadonkorjuu tapahtuu yleensä toukokuun alusta heinäkuun loppuun sääolosuhteista riippuen.

Ajankohta on paljon aikaisempi kuin Walesin muissa osissa, koska alueen lämpimämmästä ilmastosta ja hedelmällisestä, helposti muokattavasta ja vettä hyvin läpäisevästä maaperästä johtuen hallanvaara on pienempi kuin Walesin sisämaassa.

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan vertaansa vailla olevat laatuominaisuudet johtuvat Pembrokeshiren leudosta ilmastosta ja ainutlaatuisesta maaperästä, joiden ansiosta perunan istutus, viljely ja sadonkorjuu voivat tapahtua varhain keväällä. Lyhyt kasvukausi ja tuoreus antavat perunalle raikkaan, muista perunoista selvästi erottuvan varhaisperunan maanläheisen maun.

Peruna myydään joko irtotavarana painon mukaan tai pakattuna eri painoisiin pakkauksiin kuluttajien toiveiden mukaan.

3.3.   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4.   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -peruna on istutettava, viljeltävä ja korjattava määritellyllä alueella.

3.6.   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7.   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen merkintöihin on sisällyttävä ilmaus ”Pembrokeshire Early Potatoes” tai ”Pembrokeshire Earlies”.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Pembrokeshiren kreivikunta Länsi-Walesissa

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1.   Maantieteellisen alueen erityisyys

Pembrokeshiren kreivikunta sijaitsee Walesin läntisimmässä kolkassa, ja meri ympäröi sitä kolmelta puolelta. Pembrokeshiren alue hyötyy meren lämmittävästä vaikutuksesta, sillä alueella virtaa Golfvirtaan kuuluva Pohjois-Atlantin virta. Golfvirta on lämmin merivirta, jonka ansiosta Ison-Britannian länsirannikko on itärannikkoa lämpimämpi. Meren lämpövaikutuksen ja tasaisten ilmasto-olojen vuoksi Pembrokeshiren maaperä lämpenee aikaisemmin, joten alue soveltuu hyvin varhaisperunan viljelyyn. Ilmaston lämmittävä vaikutus vähentää suuresti myös hallanvaaraa, mikä on erittäin myönteistä kehittyvän sadon laadun kannalta.

Kyseisen alueen maaperällä ja ilmastolla on huomattava vaikutus Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan maineeseen. Niiden ansiosta perunan viljely ja sadonkorjuu voivat tapahtua aikaisin. Lyhyt ja aikainen viljelykausi tuottaa pieniä perunoita, joiden tuoreessa maussa erottuu tyypillinen maanläheinen ja pähkinäinen aromi.

Pembrokeshiren maaperälle ovat ominaisia erittäin vanhat, prekambriselta sekä varhaiselta ja myöhäisemmältä paleotsooiselta kaudelta peräisin olevat kalliot, joista on syntynyt alueelle luontaisia maaperätyyppejä. Useimmiten Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunaa viljellään punaisen hiekkakiven alueella rannikon etelään viettävillä, keväällä nopeasti lämpenevillä rinteillä, joiden maaperä on luontaisesti hedelmällistä, helposti muokattavaa ja vettä läpäisevää. Pembrokeshiren leudon ilmaston ja hedelmällisen maaperän ansiosta keskimääräinen kasvukausi on 9 kuukautta eli pidempi ja varhaisempi kuin muissa Walesin kreivikunnissa. Maaperä on kivistä, ja vaikka suurimmat kivet voidaankin poistaa, jotta ne eivät vahingoita mukuloita, pienemmät kivet jätetään maahan, ja ne edistävät maan lämpenemistä varastoimalla lämpöä yöksi.

5.2.   Tuotteen erityisyys

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan erityispiirteitä ovat sen ulkonäkö ja aromi, joiden vuoksi sitä arvostetaan. Tuotteen maine ja kysyntä perustuvat siihen, että se on varhaisin Walesissa tarjolla oleva perunalajike, joka lisäksi erottuu muista ulkonäkönsä, makunsa ja rakenteensa perusteella.

Muokkausvaiheessa pienemmät kivet jätetään paikalleen edistämään maan lämpenemistä. Kun maaperän lämpötila on yli 0 celsiusastetta ja maa on riittävän kosteaa ja irtonaista viljelyä varten, maaperä kynnetään sen rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi. Siihen vedetään matalat istutusvaot, ja siemenperunat istutetaan käsin tai koneellisesti. Kasvun nopeuttamiseksi siemenperunat istutetaan noin 75 mm:n syvyyteen, ja niiden alapuolelle jää samanpaksuinen maakerros. Matalien vakojen ansiosta maa lämpenee nopeammin, ja taimet nousevat esiin nopeasti. Myös Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan pieni koko sadonkorjuuvaiheessa edellyttää, että istutusvaot ovat matalia.

Koska Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat korjataan nuorina, ne ovat pienikokoisia. Ne erottuvat muista tuoreen, voimakkaan, maanläheisen ja pähkinäisen makunsa ja arominsa perusteella. Kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana perunoiden kuori on ohut ja herkkä, joten niitä on käsiteltävä hellävaraisesti. Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen kerätä käsin, jos viljelmä sijaitsee jyrkkärinteisellä alueella. Lisäksi perunat voidaan kerätä käsin kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana, kun perunoiden kuori on hyvin ohut.

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -peruna on vakiinnuttanut laajalti tunnustetun asemansa elintarvikealalla sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa että sen ulkopuolella. Se on monien huippukokkien ja kulinaristien arvostama laatutuote, joka mainitaan säännöllisesti nimeltä myös ruokalistoilla. Useat tunnetut ravintolat ja elintarvikealan yritykset ovat ilmaisseet arvostavansa nimenomaan tätä varhaisperunaa.

5.3.   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan maine ja kysyntä perustuvat siihen, että se on varhaisin Walesissa tarjolla oleva perunalajike, joka lisäksi erottuu selkeästi muista voimakkaan, tuoreen, maanläheisen pähkinäisen makunsa ja arominsa perusteella. Kyseisen alueen ilmaston sekä hedelmällisen, helposti muokattavan ja vettä hyvin läpäisevän, kivisen ja nopeasti lämpenevän maaperän vuoksi kasvukausi alkaa aikaisemmin ja jatkuu pidempään Pembrokeshiressä kuin muualla Walesissa. Siksi Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan istutus, viljely ja sadonkorjuu voivat tapahtua aikaisemmin kuin muualla Walesin sisämaassa. Koska Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -peruna voidaan korjata niin nuorena, sen aistinvaraiset ominaisuudet erottuvat laadullisesti pidempään kypsyneistä perunoista.

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan viljelijät tuntevat hyvin paikalliset olosuhteet, ja heillä on luontainen taito viljellä tätä varhaisperunaa. Alueelle ominainen lajikkeeseen liittyvä osaaminen on kehittynyt vuosien kuluessa ja siirtynyt sukupolvelta toiselle. On tärkeää, että maan muokkaaminen tapahtuu oikein jättämällä pienet kivet paikalleen maaperän lämpenemisen edistämiseksi. Lisäksi viljelijöiltä vaaditaan taitoa ja kokemusta osata päättää, milloin itäneet perunat ovat sopivassa kehitysvaiheessa istutettaviksi. Mahdollisimman hyvän sadon varmistavan istutusajankohdan valitseminen vaatii hyvää ”vainua” sekä maan laadun, lämpötilan ja sääolosuhteiden kaltaisten tekijöiden huomioon ottamista. Lisäksi kauden ensimmäiset Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunat voi olla tarpeen korjata käsin, ja ne myydään multaisina ohuen kuoren suojaamiseksi.

Alueen historia liittyy läheisesti varhaisperunan viljelyyn ja kertoo Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan taloudellisesta ja kulttuurisesta merkityksestä Pembrokeshiren kreivikunnassa. Redcliffe Salaman kertoo teoksessaan ”The History and Social Influence of the Potato”, että perunan viljely oli yleistä Pembrokeshiressä jo vuonna 1776. Toisen maailmansodan aikana alueella oli suuria perunapeltoja, ja varhaisperunan viljelyn merkitys kreivikunnassa on jatkunut läpi koko 1950-luvun tähän päivään saakka. 1980-luvulla perustettiin Pembrokeshiren perunan markkinointiyhdistys, ja vuonna 1995 rakennettiin jalostuslaitos, jossa lajitellaan ja jalostetaan nykyisin Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunaa eri markkinoiden tarpeisiin.

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunan vakiintunut maine perustuu korkeaan laatuun, ja se tunnustetaan elintarvikealalla niin paikallisesti Pembrokeshiressä kuin Walesissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja ulkomaillakin. Se on monien huippukokkien ja kulinaristien arvostama laatutuote, joka mainitaan säännöllisesti nimeltä myös ruokalistoilla alueellisena erikoistuotteena. Vaikka sitä voidaan nauttia monessa muodossa, suosituin tapa on yksinkertaisesti tarjota keitetyt tuoreet perunat voin kanssa. Useat tunnetut ravintolat ja elintarvikealan yritykset ovat ilmaisseet arvostavansa nimenomaan tätä varhaisperunaa.

Owen Hall, Wolfscastle-hotellin keittiömestari (Pembrokeshire, Wales)

”...Mielestäni Pembrokeshire Earlies -perunan ainutlaatuinen maku johtuu Pembrokeshiren kreivikunnan ravinteikkaasta maaperästä.”

Vuonna 2009 Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunalle myönnettiin useita True Taste of Wales -tunnustuksia.

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.

---